314 
nogenlunde styrbart luftfartøi er herved rykket sin virkeliggjørelse et 
godt stykke nærmere. Det er derfor vel umagen værd lidt nærmere 
at studere det nye motorluftskibs bygningsmaade og grunden til det 
heldige resultat. 
OQgsaa denne gang er den særdeles stive bygning karakteristisk 
for det nye luftskib. Det aflange ballonlegemes form bestemmes der- 
for ikke, som hos de ikke-afstivede luftskibe, af mængden af den 
ifyldte gas, men da ballontøiet er udspændt over et fast, celledelt stil- 
lads af en let alluminiumslegering, blir dets form uforandret under 
alle fyldninger. Dette stillads er fast forbundet med begge gondoler. 
Det som volder den største vanskelighed ved denne ofte omstridte 
konstruktion, er at lande paa fast grund, men med det nye luftskib 
skal denne vanskelighed være overvundet derved, at gondolernes un- 
dersider er forsynet med luftpuder Ballontrækket bestaar af et 
dobbelt bomuldsstof og flere gummilag, som tætter bedre end et enkelt 
lag. Dette stof veier 230 gr. pr. 1m.?. Til hele ballonen har man 
trængt omtrent 7500m.*. Dersom man istedetfor bomuld havde brugt 
silkestof, saaledes som der er gjort ved det nyeste franske militær- 
luftskib , Republique", vilde man have sparet 3—400 kg. dødvegt, som 
man kunde have nyttiggjort paa anden maade. Grunden, hvorfor man 
ikke har valgt silkestof, ligger ikke alene i den høiere pris, men me- 
get mere deri, at dette stof ikke kan gummieres, men maa tykt over- 
stryges med fernis, som let blir klæbrig og gjør stoffet ubrugbart. 
De to Daimler-motorer, som driver luftskibet, er paa 100 heste- 
kræfter hver, og veier hver 500 kg., de er altsaa forholdsvis tyngre 
end andre luftskibsmotorer, men saa udmerker de sig til gjengjæld 
ved sit ringe benzin- og smurningsforbrug. Ved fartøier, som skal 
foretage længere reiser, spiller vegten af det brændstof og det smur- 
ningsmateriale, man maa have med sig, en stor rolle, og man kan 
derfor let udregne den driftsvarighed, ved hvilken en tyngere, men i 
forbruget sparsommeligere motor, bliver forholdsvis lettere end en 
halvt saa tung, men uøkonomisk arbeidende. Motorerne sættes igang 
ved hjælpesveiver og er forsynet med vendehjul for at luftskibet, ved 
bagoverdreining af propellerne, hurtig skal kunne stanse. Selve luft- 
propellerne er anbragt umiddelbart under ballonlegemet og er gjort 
forholdsvis smaa i diameter, da det har vist sig, at det er fordelag- 
tigere at drive propellerne frem med motorernes omtrentlige omdrei- 
ningstal. 
