318 
I samme afleiring, hvori sælskelettet laa, fandtes levninger af 
gjørs (Lucioperca lucioperca), hornulk (Cottus-quadricornis), pigvar 
(Bothus maximus), rødspætte (Pleuronectes platessa), brase (Abramis 
brama) og gjedde (Lucius lucius). Flere af fiskefundene var meget 
vel bevarede og de blev saa omhyggeligt tilvaretagne sammen med 
leren, hvori de laa, at man fik gode aftryk af fiskenes form. Nogle 
af fiskelevningerne var dog saa sønderpressede og møre, at de vanske- 
lig kunde udpræpareres og identificeres. Endvidere fandtes i leren 
blaaskjæl, blade af aalegræs, ek, osv. 
Den gang, da disse dyr og planter blev afleirede i leren, var 
Østersjøens nivaa 60 m. høiere end i vore dage, og paa dette dyb maa 
de være blevne aflagrede. Eiendommeligt er, at der i leren fandtes 
saa mange og saa store ferskvandsfiske, en af gjedderne har saaledes 
at dømme efter længden antagelig havt en vægt af 8—10 kilo. Disse 
fund viser, at littorinahavet maa have været meget lidet saltholdigt, 
eller rettere at der i den havbugt, hvor det nuværende Norrköping 
ligger, maa have udmundet et større afløb fra Vetteren, hvorved van- 
dets saltgehalt er bleven saa nedsat, at ferskvandsfiskene har kunnet 
leve der. Man ved nemlig fra Munthes undersøgelser paa andre 
steder, saasom nord for Åland, at littorinahavet der har havt en salt- 
gehalt af 1 pet. eller samme saltgehalt som i vore dage i den vestlige 
del af Østersjøen og 1 det sydlige af Øresund. Denne saltgehalt er 
imidlertid saa høi, at hverken gjedden eller brasen kan leve i saadant 
vand. J.G. 
Farvernes hastighed i verdensrummet. Man troede før, at de 
forskjellige farver forplantede sig med samme hastighed i verdensrum- 
met. I gjennemsigtige legemer som glas og vand forplanter som be- 
kjendt de røde sig hurtigst og de violette sig langsomt, hvilket giver 
anledning til farvespredningen. Forat løse problemet kan man gaa 
frem paa forskjellig maade. Der gives f. eks. et antal stjerner, saa- 
ledes Algol, der med regelmæssige mellemrum aftager i lysstyrke en 
stund for saa atter at blusse op igjen. Grunden er, at de har en mørk 
søsterstjerne, der tilligemed den lysende stjerne kredser rundt et fælles 
tyngdepunkt og da med bestemte mellemrum delvis kommer til at 
skjule den. Man iagttager nu disse formørkelsers indtræden gjennem 
forskjellig farvede glas. Hvis der er nogen forskjel paa farvernes 
hastighed, vil formørkelserne indtræde til forskjellige tidspunkter efter- 
som man bruger forskjellige glas. Nordmann i Frankrig og Tikhoff 
i Rusland har paa denne maade fundet, at de røde straaler forplanter 
sig hurtigere end de violette; farvespredningen i verdensrummet er 
altsaa af samme art som i almindelige gjennemsigtige medier. 
Det samme er konstateret af Belopolski og Tikhoff i 1904 og 1905 
ved iagttagelsen af de spektroskopiske dobbeltstjerner ved en metode, 
som her blir for vidtløftig at beskrive. 
Professor Kapteyn i Groningen tænker sig ogsaa, at lyset del- 
vis absorberes, forskjellig for de forskjellige farver, ved at gaa 
gjennem verdensrummet, og at absorbtionen er sterkere, naar man 
fjerner sig fra melkeveien. P. B. 
