3553 
Med sin grundige uddannelse var v. Buch et menneske, for hvem intet 
menneskeligt var fremmed. Han har sat sig ind i landets historie, 
citerer ofte sagaerne, baade Knytlingasaga, Heimskringla o. fl., han 
har studeret folkets livsvilkaar i de forskjellige egne og har mange, 
oplysende bemerkninger herom. 
FEE: 
Vi skal i korthed nævne nogle træk af v. Buchs senere liv og virk- 
scmhed. Hans vandringsaar var ikke afsluttet med reisen i de nordiske 
lande. I 1915 besøger han sammen med den norske botaniker 
Christen Smith') de kanariske øer, og senere foretog han ogsaa flere 
længere reiser. Forøvrig levede han i Berlin i utrættelig virksomhed 
for sin videnskab, agtet og æret som sin tids første geolog. Han 
glemte ikke Norge. I 1844 var han i Kristiania ved de skandinaviske 
naturforskeres møde 11.—18. juli. Han holdt ved denne leilighed 
et foredrag om ,Nytten af naturhistoriske samlinger, og om for- 
træffeligheden af de mineralogiske samlinger ved universitetet i Kri- 
stiania i særdeleshed*. Han var ved samme anledning ordfører i 
sektionen for mineralogi og geologi. Han døde den 4de mars 1853 
stille og smertefrit, seks aar før sin ven og medarbeider Å. v. Hum- 
boldt. I modsætning til denne, der var en fin og smidig hofmand, 
var v. Buch mere kantet og egensindig; han var 1 det hele en tilbage- 
holdende og indesluttet karakter. Han var ikke gift. 
Ved det syvende møde af skandinaviske naturforskere, den 12.—18. 
juli 1856 holdt professor Chr. Hansteen en mindetale, der kort og 
træffende viser v. Buchs betydning i den norske videnskabs historie: 
» Den tredie notabilitet, som behagelig overraskede os ved sin ankomst 
til det forrige møde her i Kristiania, og som med de to forhen om- 
talte er hedengangen, var den elskværdige, aandelig unge olding 
Leopold v. Buch. I aarene 1806 og 1807 gjennemreiste han 
hele Norge fra Lindesnæs til Nordkap. Med klart blik opfattede han 
folkets og landets tilstand, og ved den livlige og lærerige reisebeskri- 
velse han udgav, gjorde han først Norge kjendt blandt Europas syd- 
ligere nationer. Han var den første, der opfattede den idé, at Skandi- 
navien hæver sig langsomt over havfladen, istedetfor at man tilforn 
antog, at havet sank. Han gjorde geognosterne opmerksomme paa, 
at Norges fjelde og Kristianias omegn indeholdt mange merkværdige 
1) Født 1785, død i Kongo 1816. 
