3534 
phænomener, som ei kunde forklares af de indtil den tid herskende 
anskuelser. Dette har draget adskillige fremmede mineraloger til- 
Norge: tyskerne Naumann og Hausmann, englænderne Lyell og 
Murchison, franskmændene paa Gaimards Expedition du Nord, saa- 
velsom vor tyske landsmand Steffens. v. Buch har ogsaa leveret 
betydelige bidrag til meteorologien. Han var den første, som af sin 
slegtnings, generalinde Wackenitzes, meteorologiske antegnelser her 
i Kristiania bestemte Kristianias middeltemperatur til 5" reamur, 
hvilken dog ved et snes aars iagttagelser paa det herværende obser- 
vatorium er funden omtrent 3 grad for høi. Ved mødet i 1844 over- 
raskede han os endelig ved at holde et for Norges universitet og især 
for bestyreren af dets mineralogiske samlinger hæderligt foredrag 
i vort modersmaal, som han efter forløbet af en hel menneskealder 
endnu havde i frisk erindring." 


Venus” rotation. 
Af P. Boye. 
Planeten Venus er som bekjendt vor nærmeste nabo i solsystemet. 
Denne glimrende planet staar solen nærmere end jorden, og af den 
grund viser den sig kun for os som morgen- eller aftenstjerne. Den 
er altsaa den af planeterne, som kommer os nærmest, men alligevel er 
det yderst vanskeligt at faa gode observationer af den i kikkerten. 
Naar Mars eller Jupiter er os nærmest, viser de os nemlig sin af solen 
fuldt oplyste skive, men naar Venus er os nærmest, vender den sin 
mørke side til os eller vi ser den kun som en ganske smal lysende bue. 
Ligesom paa Mars og Jupiter ser man ogsaa paa Venus flekker. Ve- 
nus's flekker har imidlertid et yderst udvisket og utydeligt udseende. 
Disse flekker er paa grund af deres flygtige beskaffenhed antaget for 
skyer. Disse flekker har i lang tid været gjenstand for astronomer- 
nes iagttagelser og man har ved hjælp af deres bevægelser søgt at be- 
stemme planetens omløbstid. De forskjellige resultater dreier sig om 
en omløbstid af ca. 24 timer, indtil Schiaparelli i slutten af 
forrige aarhundrede af sine iagttagelser bestemt hævdede en meget læn- 
gere omløbstid, nemlig ca. 225 dage, hvoraf følger, at Venus maa 
have saakaldet bundet omløb, d. v. s. stadig vender samme side mod 
solen. I 1896—97 amnstillede den bekjendte astronom Percival 
