5305 
Lowell en række venusobservationer paa det høitliggende observa- 
torium Flaggstofl i Arizona med op til 300 ganges forstørrelse under 
de allergunstigste atmossfæriske forholde. Han saa paa Venus ting, 
som endnu ikke er bemerket af nogen anden.astronom. Det mest over- 
raskende ved Lowells iagttagelser er, at han overhodet ikke kunde se 
nogen flekker, men kun striber og baand, som ved en overfladisk be- 
tragtning viser en vis lighed med Mars-kanalerne. Lowell siger, at 
disse konfigurationer var ligesaa tydelige som figurerne paa maane- 
skiven. Striberne var i timevis stadig synlige, naar de atmossfæriske 
forhold tillod det. Skulde Venus dreie sig om sin akse i 24 timer, 
saa maatte billedet forskyve sig paa kort tid. Lowell tegnede og- 
saa et kart over planeten, som vår høist uligt andre afbildninger. 
Lowell benegter ogsaa tilstedeværelsen af skyer paa Venus, men han 
er alligevel overbevist om eksistensen af en meget tæt atmossfære. 
Lowells anskuelser har mødt megen modstand, og ganske mer- 
keligt ar det, at Lowells konfigurationer aldrig senere er bleven seet. 
Lowell mener, ligesom Schiaparelli, at Venus har en bunden rotation, 
dreier sig om sin akse i samme tid, som den fuldfører et omløb om 
solen. 
Der gives ogsaa andre maader end observation af flekkerne, 
som kan føre til en bestemmelse af en planets omløbstid. Ved hjælp 
a* det Dopplerske prineip kan man nemlig afgjøre, om en stjerne nær- 
mer eller fjerner sig fra jorden og i tilfælde med hvilken hastighed. 
Naar nu en planet roterer om sin akse, vil den ene side af planet- 
randen nærme sig, og den anden side fjerne sig fra 08. I spektro- 
skopet vil spektrallinjerne herved forrykkes til den ene eller anden 
side; saadanne iagttagelser er forsøgt af mange astronomer, Men de 
forskjellige feilkilder er saa store, at resultaterne er ganske modstri- 
dende. Spørgsmaalet om Venus har en lang eller kort rotationstid er 
derfor ubesvaret den dag idag. 
Visse kosmogoniske betragininger taler dog til fordel for den 
bundne rotation. Tidevandsvirkningen vil nemlig bevirke, at plane- 
ternes omløbstid lidt efter lidt forøges, saa at de tilslut ender med 
stadig at vende samme side mod solen, ligesom maanen jo stadig ven- 
der samme side mod jorden. Paa Venus vil tiltrækningen fra solen 
bevirke en eller rettere to flodbølger, der stadig er rettet den ene mod 
den anden fra solen. Naar nu planeten dreier sig om sin akse, vil der 
opstaa en friktion mellem den relativt til solen stillestaaende flodbølge 
