47 
OI 
Paa samme sted er der truffet andre stene med fremstillinger af 
solen, tildels som en fritstaaende skive, og i en tilgrænsende egn ved 
Adriaterhavet er der truffet en række andre. Solskivens dyrkelse gaar 
i Middelhavslandene tilbage langt mere end 1000 aar før Kristus; 
først meget senere fremstod der paa grundlag af de samme forestillin- 
ger en personlig solgud, og det gamle symbol sank da ned til at bli 
straaleglorien om gudens hoved. 
Dyrkelsen af solens skive som guddom har i Norden sat sig spor 
helt fra den ældre broncealder, langt op 1 det 2det aartusinde f. Kr. 
Fra denne tid er solbilledet fra Trundholm og Kivikgraven i Skaane, 
hvor solens symbol var indhugget paa vægstenene. Overalt paa 
helleristningerne i Sverige og Norge findes solbilleder, og af forskjel- 
lige former, som hjul, som ringer og stjernefigurer. Soldyrkelsen har 
været almindelig og udbredt i hele Skandinavien. Men sjelden er det 

Fig. 4. Solbilleder fra forskjellige norske helleristninger. 
man finder en saa rig samling af solbilleder paa en plet som paa rist- 
ningen ved Støle. Deri tør man kanske søge denne ristnings egentlige 
mening; det har været et sted helliget solens dyrkelse. Meget kunde 
forklare, hvorfor man netop har valgt dette sted; fjeldknausen er som 
nævnt omtrent det eneste fremtrædende punkt paa den flade mo; den 
ligger nær brotet mod lavdalen med en herlig og vid udsigt; en gam- 
mel veilinje fører tæt forbi og endda gaar her hovedveien fra Etne- 
sjøen til Stordalen og videre til Aakrefjorden. Meget tyder ogsaa paa 
at der her fra gammel tid er et hellig sted; paa Støle, tæt ved tunet, 
er en liden romansk stenkirke, paa hvis kirkegaard der stod en he- 
densk bautasten, som nu er flyttet udenfor gjærdet, og brotet mod 
dalen kantes endda af en række gravhauger. 
En særlig interesse faar Støleristningen derved, at Vestlandet el- 
lers er saa fattig paa helleristninger; der kjendes neppe nogen anden 
mellem Aamøen ved Stavanger og Atleøen i Søndfjord. Merkelig nok 
er den ogsaa omtrent det eneste minde som broncealdersfolket har ef- 
