952 
mængde vakuoler med tuschkorn. Infusorierne synes altsaa, naar de 
i længere tid har levet blandt karminkorn, at ha faaet evnen til at 
adskille dette for dem unyttige stof fra andre stoffe. 
Metalnikow mener endog at have paavist, at infusorierne behol- 
der denne evne, til de ved deling frembringer nye individer. Ved at 
holde dyrene enkeltvis i kulturer og iagttage dem flere gange daglig 
fandt han nemlig, at de vedblir at vrage karminkornene, indtil delings- 
processen indtræder. — Saasnart imidlertid begge datterindivider er 
opstaaet, begynder disse igjen at sluge karminkorn. 
(Efter Naturwissenschaftliche Rundschau). 
Kan marihønerne se? W. Butz beretter (i Naturwissenschaftl. 
Rundschau) følgende iagttagelse: 
,En varm sommerdag saa jeg et stort antal marihøner, som løb 
frem og tilbage paa en stor sten. Man kunde tydelig iagttage, at 
de under bevægelsen altid følte sig for med følehornene og ganske 
stolede paa dem. Mødte de nogen hindring paa sin vei, løb de først 
løs paa den uden at forminske farten, indtil de berørte den med føle- 
hornene, stansede derpaa pludselig og klatrede langsomt over den, 
idet de hele tiden famlede sig frem. Endog efterat de havde passeret 
hindringen vedblev de en stund at beføle grunden omhyggelig, inden 
de igjen fortsatte med sin oprindelige fart. 
Især forholdt de sig eiendommelig, naar de nærmede sig under 
en meget spids vinkel en fure eller stenens rand. Da følehornene 
hos marihønerne er kortere end benene, naaede disse først kanten, 
men greb videre ud i luften, uden at have bemerket, at veien ophørte. 
Dyrene famlede derpaa forsigtig langs randen tilsyneladende for at 
søge efter en fortsættelse af veien i den tidligere retning. Den sikker- 
hed, hvormed de famlede rundt, gjorde næsten indtryk af, at dyrene 
var forundret over, at den faste grund uden videre ophørte. Først 
lidt efter lidt satte de sig igjen i hurtigere bevægelse." 
Hr. Butz mener heraf med sikkerhed at kunne slutte, at mari- 
hønerne ikke kan se, ialfald ikke i almindelig forstand. 
Temperatur og nedbør i Norge. 
(Meddelt ved Kr. Irgens, assistent ved det meteorologiske institut). 
August 1908. 













| Temperatur ) Nedbør 
Stener | | Afv. | | | Afv. | Afv. 
|Middel | fra | Max. |Dag| Min. |DagjSum| fra fra |Max.|Dag 
| norm. | - dl norm. | norm. 
Bode 18 mm.| mm. | % |mm. 
Bodø....:1 123 |—00 23 13: 4|24| 35|— 48/— 58| 10118 
Trondhjem) 12.8 |— 0.7 25 | 13 41201 44|=— 39 | NØT 
Bergen...| 13.3 |— 0.9| 24 Gå 9| 2[|232+ 42/+ 22| 51 110 
Øxø.sd: 2. 15.2 |— 0.1) 21 UG 5| 11101 — 16|— 14| 22 127 
Dalen ....1 24811406 25 7 5 | 311115 0 0| 41 |22 
Kristiania. 16.3 |+ 0.4 28 | 6 | 6 | 81 | 186 + 45 |+ 49| 35 |12 
Hamar ... 146 | 07 24 JR 4121 | 92+ 9| på 111870 
Dovre... | 11.0 0,0 20 6 | 21831 | 72/+ 16 |+ 29| 38 |11 



