356 
tvernerve, ret eller krummet. mellem 4de og 5te længdenerve findes, 
undtagen hos de laveste familier, overalt. Undertiden har vingerne 
farvetegninger (se fig. 2), men oftest er de glasklare. 
Istedetfor bagvinger findes ,svingkolber”, en liden traad med 
kugleformet ende, som dækkes af et dobbelt skjæl. Bagkroppen 
bestaar af 4—8 ringe, som er mere eller mindre bevægelige (mens 
bryststykkets 3 ringe er sammenvokset). Undertiden ender bagkrop- 
pen 1 særegne vedhæng. Nogle hunner har fremstaaende eglægnings- 
rør, men ingen har stikkende braad. 
Fluernes levemaade og opholdssteder er høist forskjellig. I 
vand lever ingen færdig udviklede arter (men mange larver), omend 

Fig. 1. Yderste fodled af husfluen, seet fra undersiden og fra siden. 0Ca. 30 
gange forstørret. 
flere fluer kan gaa paa vandets overflade og har da dertil særegen byg- 
ning af benene; ogsaa havstranden har sine særegne arter. —Nogle 
snylter i biers og hvepses boliger, enten for at fortære deres larver 
eller lægge eg, og ligner da skuffende hvepsene som et beskyttelses- 
middel; andre snylter (som larver) i pattedyrs indre (bremser) eller 
paa deres og fugles hus. 
Nogle (kjødfluer, Sarcophaga) føder levende larver; hos snylte- 
fluer ernæres larverne i moderen og fødes som pupper. Mange arter 
optræder i uhyre mængde, og flere generationer kan følge efter hver- 
andre i en sommer. De største (som koklæggen) er 25 mm., de mindste 
omkring I mm. lange. De faar stor betydning i naturen ved at fortære 
aadsler m. m.; de i ager og eng forekommende, mest smaa i stor 
mængde, gjør især som larver skade. Ligesom sommerfugle og hum- 
ler tjener de til planternes formering, idet de fører støvet fra støvdra- 
gerne med sig til støvveien i andre planter af samme art. 
