365 
forekommer, er der saa grundt vand, at en baad neppe kan flyde ved 
stor fjære. Men i aarenes løb kan jo den slags forhold i væsentlig 
grad forandres. Om forekomstens dybde er det vanskeligt at danne sig 
nogen mening. De groper, man graver, fyldes let ved nedfaldende 
sand fra væggene, og naar arbeidet vel er igang, kommer floden og 
jager en væk. Ved boring kunde rimeligvis dybden konstateres, og 
derved vilde vindes et vigtigt middel til bedømmelse af forekomstens 
mægtighed. En saadan bedømmelse kunde bli afgjørende for opfat- 
ningen af forekomsten som ballast eller ikke. Men efter hvad jeg 
allerede har seet, synes jeg det er for meget flint til at være indført 
med skibe fra udlandet, og ifald det sikkert fastslaaes, at forekomsten 
ikke er ballast, blir man rimeligvis nødt til at opfatte den som rest 
af en norsk kridtformation. Dermed vilde der være indskudt et nyt 
led i Norges geologiske udvikling. 
Trondhjem, 19de oktober 1908. 


Edelstenene. 
Af Carl Fred. Kolderup. 
II. Korund. 
Blandt det store publikum er navnet korund forholdsvis lidet 
kjendt, mens dermod navnene paa mineralets to mest berømte varie- 
teter, rubin og safir, vel kjendes af de fleste. Da imidlertid rubin og 
safir kun ved sin forskjellige farve adskilles fra hinanden, mens de 
forøvrigt i mineralegisk henseende er fuldstændig lig, blir de her be- 
handlet som varieteter under mineralet korund. 
Korund bestaar af lerjord, men indebolder altid en liden indblan- 
ding af fremmede stoffe, særlig kiselsyre og jernoxyd. Hos de som 
smykkestene anvendte typer er denne indblanding liden, hos de urene 
varieteter forholdsvis stor. 
Krystallerne, der er hexagonale, er undertiden meget vel udviklet 
og meget vakre. De hyppigste former sees i fig. 6. Korund besidder 
ikke nogen spaltbarhed; men undertiden bestaar krystallerne af en hel 
del sammenvokede lameller og lader sig spalte op langs disse sammen- 
voksningsplader. 
