376 
for mineraloger at adskille dem; den specifike vegt er her af afgjø- 
rende betydning, idet den hos hessonit er 3.6—37 og hos hyaeint 
4.6—4.7.  Juvelererne adskiller neppe endnu de to mineraler, dog har 
man i det sidste under betegnelsen kanelsten eller hessonit skilt ud 
de lysere varieteter af hessonit. Det mest bekjendte findested for 
smukke hessoniteksemplarer er Ceylon. 
på 
Almandin 
er mørk rød, undertiden har den et violet skjær, undertiden kan den 
være brunlig rød. Da den ved slibning faar en smuk glans, kan de 
vakre rubinrøde eksemplarer nærme sig rubin noksaa meget 1 udse- 
ende. Ved sin forholdsvis store specifike vegt (4.1—4.3) vil den dog 
forholdsvis let kunne skilles fra rubin. Almandin, der for det store 
publikum maaske staar som typen paa edel granat, har været og er 
fremdeles meget benyttet som smykkesten. Vakre og feilfrie eksem- 
plarer kan komme høit i pris, ja har endogsaa naaet middels safirer. 
Det. væsentligste findested for almandin er Ceylon; men man har og- 
saa gode forekomster i Forindien og Brazilien. 
Pyrop eller bøhmisk granat. 
blev ligesom foregaaende i ældre fider sammenfattet under betegnel- 
sen karfunkel. Den udmerker sig, naar den er ren, ved en vakker 
blodrød farve, der undertiden kan have et gulagtigt skjær. Da glan- 
sen efter slibningen er meget sterk, kan enkelte pyroper, hvis farve 
nærmer sig rubinens, forveksles med dette mineral. En fagmand vil 
dog let ad optisk vei og ved bestemmelse af den specifike vegt kunne 
skille dem. Pyropens egenvegt er nemlig 3.7—3.8 og rubinens om- 
trent 4. — Merkeligt er det, at den sjelden krystalliserende og paa 
overfladen matte og noget uanseelige pyrop ved slibningen antager en 
vakker glans. 
Pyrop optræder i naturen i mere eller mindre uregelmæssig be- 
grænsede korn i olivinsten eller i den efter olivinsten omvandlede ser- 
pentin. I almindelighed plukkes den ud af de vitrede masser af sidst- 
nævnte bergart. 
De betydeligste forekomster af ren pyrop ligger i det nordlige 
Bøhmen. — Det største felt ligger syd for Teplitz og Aussig og ind- 
tager et areal af omtrent 70 km.>. Granaterne, der her ligger paa 
sekundært leiested i grus, er selvfølgelig ikke jevnt fordelt over det 
