SUT 
hele omraade; men man regner, at omtrent en tiendedel af omraadet 
maa betegnes som. rigt paa pyrop. Disse betydelige forekomster har 
givet anledning til en storartet industrivirksomhed, idet det ene store 
granatsliberi efter det andet har reist sig. Lidt efter lidt har disse 
bøhmiske sliberier ogsaa søgt at faa til sig granater og andre edel- 
stene fra fremmede lande, og disse forsøg er kronet med betydeligt 
held. 
I sit betydelige arbeide ,Edelsteinkunde", der udkom i 1896, har 
professor Max Bauer givet en kort oversigt over udviklingen af 
den. bøhmiske granatindusiri i omtrent følgende ord: ,Granatslib- 
ningen er i Bøhmen meget gammel, men gik en tid tilbage, indtil den 
ved slutten af det 18de aarhundrede atter fik et opsving. Dette falder 
sammen med den tid, da de bøhmiske badesteder Karlsbad, Teplitz 
o. s. v. begyndte at blive verdensberømte, og tusender af fremmede 
strømmede sammen der. Badegjesterne bragte hjem med sig de vakre 
granatsmykker, og det varede ikke længe, før man her havde faaet en 
vigtig eksportartikel. Hvor betydelig denne industrigren er bleven, 
ser man deraf, at den for tiden beskjæftiger omtrent 3000 granat- 
slibere, nogle hundrede granatborere og 3500 arbeidere i guld- og sølv- 
smedforretninger. Regner man hertil 350—400 arbeidere, som er be- 
skjæftiget med granatens udvinding og endvidere alle de andre i denne 
industri og dens bigrene beskjæftigede personer, kan man vel sige, at 
9—10000 mennesker skylder denne edelsten sit livsophold." 
Foruden i Bøhmen findes ogsaa pyrop paa adskillige andre steder 
rundt omkring paa vor jord; men det er foruden de bøhmiske fore- 
komster væsentlig forekomsterne i den vestlige del af de forenede sta- 
ter i Nordamerika og i Kapkolonien, som har faaet nogen større prak- 
tisk betydning. De her optrædende pyroper viser i mange tilfælde,stor 
lighed med rubin og gaar derfor i handelen under navne som Årizona- 
rubiner, Coloradorubiner og Kaprubiner. De sidste, der paa grund 
af pragtfuld farve og smuk glans skal være de dyreste af alle gra- 
nater, findes sammen med diamanterne baade paa primært leiested og 
i flodgrusafleiringerne og udvindes som biprodukt ved diamantvask- 
ningen. 
Hessenit, almandin og pyrop er som allerede nævnt de mest an- 
vendte granater; men der er ogsaa andre, som anvendes, omend i en 
meget beskednere maalestok. Saaledes anvendes den for sin diamant- 
lignende glans bekjendte, grønlige — farveløse demantoid, der fore- 
