H 7^7 



Solen og jordens atmosfære. 



Af H. Mohn. 



Vi lærer, i meteorologien, hvorledes solens varmestraaling, i for- 

 bindelse med varmens udstraaling fra jordens overflade, fremkalder den 

 daglige og aarlige periode i de meteorologiske elementer, navnlig i 

 luftens temperatur. Den daglige periode er bestemt ved jordens 

 omdreining om sin akse i 24 timer, og den aarlige periode ved jor- 

 dens bevægelse omkring solen i et aar. Paa grund af jordaksens 

 skråa stilling mod ekliptiken, jordbanens plan, blir den daglige og 

 den aarlige periode forskjellig paa forskjellige bredder eller efter et 

 steds af stand fra jordens ækvator. 



Den daglige og den aarlige periode forklares af varmeudstraalin- 

 gen fra hele den del af solens overflade, som vender mod jorden. Men 

 vi ved af daglig erfaring, at det, vi kalder veiret paa jordens overflade, 

 ikke alene bestaar i de regel mæssige ændringer af temperatur 

 m. m. i døgnets og aarets løb, men at der ved siden af disse uafladelig 

 kommer vekslinger, der ikke optræder med regelmæssige mel- 

 lemrum, men indfinder sig uden nogen paaviselig regel. Mest regel- 

 mæssig er veirets gang i de tropiske egne, skjønt ogsaa her af og til 

 optræder, hvad vi kunde kalde uregelmæssigheder eller forstyrrelser. 

 Under høiere bredder, i de tempererede og kolde zoner, er uregel- 

 mæssighederne i de meteorologiske elementers gang saa hyppige, raske 

 og sterke, at man kan have grund til at. sige, at ustadigheden er det 

 mest fremtrædende træk i de fænomener, som tilsammen uclgjør det, 

 vi kalder veiret. 



Vi har lært at indse, hvorledes jordens daglige og aarlige bevæ- 

 gelser i forbindelse med fordelingen af hav og land paa jorden betinger 

 det, vi kalder klima. Et steds klima kan betegnes som dets gjennem- 

 snitlige veir. Men erfaring viser, at der er forskjel paa det daglige 



Naturen 1905. 1 



