og i t a n cl h v a 1 e r, faldt derfor baade praktisk og meget naturlig. 

 Det er forholdsvis senfc, at man gav sig i kast med den største af tand- 

 hvalerne, nemlig kaskelotten. 



Størst interesse frembyder igrunden bardehvalerne, der i legems- 

 proportioner og i visse andre forholde mest afviger fra andre pattedyr. 

 Som bekjendt har disse hvaler ikke tænder ; kun i de tidligere trin af 

 fosterlivet kan man fin de anlægget til saadanne inde i kjæverne, tæt 

 under kjæveranden. Men istedetfor tænder har de barder, alminde- 

 lig kjendt under navn af „hvalsfin" ; barderne er forøvrigt forskjellige 

 hos de forskjellige arter, saaat man kan erkjende af barden, hvad slags 

 hval den har tilhørt. Barderne bestaar af to rækker lange hornplader 

 eller skiver, der sidder inde i munden paa undersiden af overkjæven, 

 se, fig. 1. Langs midten af overkjævens ganeparti gaar en ryg eller 



Fig. 1. Skernatisk tvevsnit gjemiem forreste del af hodet af en finhval (Ba- 



læhoptera). ba: bardeplade; m: overkjæven; b: næseskillevæg, brusket, med 



plogskjærbenet (vomer), dannende ganens midtkjøl; i: mellemkjævebenet; u: 



underkjævebenet med høi underlæbe; tu: tungen. 



kjøl, og paa hver side af denne sidder nemlig rækken af bardeskiverne. 

 Hver barde er en trekantet hornplade, der har en meget forskjellig 

 længde, idet de korteste sidder forrest og bagerst, mens de længste er 

 midt i raden. Hver bardeplade staar tverstillet i rækken og rager lod- 

 ret ned fra den haarde gane, med en fri, loclret staaende kant vendt ud 

 mod underlæben og med den anden skraat gaaende kant vendt indad mod 

 tungen ; denne sidste kant er forsynet med talrige haar eller børster. 

 Betragter man en aaben mund paa en bardehval, præsenterer barde- 

 apparatet sig som en lang række tverstaaende plader paa hver side af 

 ganens midtkjøl, karakteriseret ved sine utallige børster og haar, der er 

 vendt indad og nedad mod tungen. Barderne funktionerer i sin helhed 

 som et fortrinligt s i 1 a p p a r a t, idet de smaa bløcldyr, kx-ebsdyr eller 



