11 



den aabnes, driver dens elastieitet dem frem til at staa ret ned ligesom 

 en bue, saaat hvormeget end underkjæven aabnes, blir den hele filtrer- 

 indretning staaende i færdig funktionerende tilstand, idet rummet mel- 

 lem tungen og underkjæven med underlæben udfyldes. Dette mekanisk 

 bevægelige filtrerapparat kompletteres nemlig ved den høie underlæbe, 

 der hindrer, at nogen af barderne kommer- udenfor ved våndets ud- 

 strømning af munden. 



Med hensyn til dyrets y d r e k o n t u r, viser der sig en indsænk- 

 ning i nakkeregionen ; derfor ser man paa denne hval, naar den flyder 

 i vandskorpen, to sorte forhøininger over havnaden, adskilte ved lidt 

 vand imellem ; det er lidt af ryggen og det øverste af hodet. Den 

 bagerste del af kroppen er meget bøielig, og den kan med sin halefin 

 slaa overmaade kraftigt. Hvirvelsøilen bestaar af 55 hvirvler, 

 nemlig 7 hals-, 12 bryst-, 14 lænd- og halehvirvler. Den føder kun 

 1 unge, som er meget stor, 12 — 14 fod lang, nemlig i maanederne 

 mars — mai (H. Winge). Ungen følger længe moderen, sandsynligvis 

 saalænge til at barderne er blevet saa store, at den kan føde sig selv. 

 Scoresby antager, at den ved 20 — 25 aars alderen er fuldvoksen. An- 

 tagelig vokser den dog meget hurtigere. 



Nordhvalen er en egte polarhval, der aldrig forlader isen, og den 

 foretager ifølge ældre og nyere undersøgelser regelmæssig van- 

 dringer efter aarstiden. Om sommeren opholder den sig i de nord- 

 ligste farvande, saaledes i det nordligste af Baffinsbugten og op i Smiths 

 sound, men eftersom vinteren indtræder og rykker isgrænsen sydover, 

 begiver den sig til sydligere breddegrader, dog ikke længere end til 

 65 gr. n. br. paa Grønlands østkyst, mens den vestenfor Grønland kan 

 gaa helt ned til 58 gr. n. br. Den er dog aldrig seet ved Grønlands syd- 

 spicls, Cap Farvel, derimod ved Labradorkysten. Dens u d b r e d- 

 ningsfelt kan siges at strække sig rundt polen i de nordlige ishave, 

 nemlig i havet mellem Spitsbergen og Grønland saavel som i farvanden.^ 

 omkring Spitsbergen, mellem Grønland og det arktiske Amerika samt 

 mellem dettes øer, og i Behringshavet, det nordlige af det Okotske hav 

 og i Polarhavet nordenfor Behringsstrædet. Derimod er den ikke iagt- 

 taget i havet nordenfor Asien fra Novaja Semlja indtil Koljutschin bai. 

 Hverken Nordenskiold eller F. Nansen har seet den der. I Behrings- 

 havet kaldes den af de amerikanske hvalfangere „The bowhead" eller 

 „The great polarwhale" . Om vinteren gaar den her ned til 55 gr. n. br. 

 og i det Okotske hav indtil 54 gr. eller 53 gr. n. br., mens den om 

 sommeren, straks isen bryder op, svømmer op igjennem Behringsstræ- 



