13 



fundet sted i nærheden af kysten og paa en meget primitiv maade. 

 Hvor man ikke har nøiet sig med de ilanddrevne eller strandede dyr, 

 eller med at gjøre hvalstæng, idet flokker af mindre hvalarter, f. eks. 

 grinclehvalen, har gaaet ind i en fjord, har sandsynligvis n o r d k .1- 

 peren været den bardehval, man væsentlig har efterstræbt, hvilket 

 som bekjendt var tilfælde allerede i det 10de eller Ilte aarhundrede 

 i den Biscayiske bugt. Derfor blev ogsaa senere biskayerne i lang 

 tid anseet for de dygtigste hvalfangere. 



Den mere rationelle jagt efter nord hvalen synes 

 først at have begyndt i farvandene om Spitsbergen omkring aar 

 1611 1 ), og man tillægger i almindelighed erglænderne æren for at have 

 været forcgangsmændene paa dette omraade. Under de forskjellige 

 forsøg paa at finde „Nordpassagen" eller veien nordenom Europa 

 og Asien til Ostindien fremkom handelen paa Archangel, og der 

 stiftes i England Russia company for at varetage handels- 

 interesserne her. Man begyndte da at drive hvalfangst omkring Nord- 

 kap og Bjørnøerne, hvorved jagten snart strakte sig op til Spitsbergen. 

 Særlig udrustede de vindskibelige kjøbmænd i Hull ekspeditioner for 

 denne fangst. I aaret 1610 udsendte companiet kaptein Jonas 

 Poole paa en slig fangsttur og for at gjøre opdagelser. Da han 

 havde seilet saa langt inod Nord, at han ikke kunde komme længere, 

 satte han kursen paa Spitsbergen, der nogle aar i forveien (1607) var 

 gjenopdaget af H u d s on. Her tænkte han at fange hvalros, for at for 

 mindske reisens udgifter. I spitsbergfjordene blev han imidlertid op- 

 merksom paa en hel del store hvaler, hvorom han indberetter til kom- 

 paniet ved sin hjemkomst til Hull. I det følgende aar, 1611, ud- 

 rustedes to skibe for at drive hvalfangst ved Spitsbergen. Det ene skib 

 paa 160 tons hed „Maria Margaret" og førtes af kaptein E d g e, det 

 andet, «Elisabeth" , paa 60 tons, førtes af kaptein Jonas Poole. 

 Den førstnævnte havde G biskayere med sig, der var kyndige i hval- 

 fangst, og de var forsynet med de nødvendige fangstapparater. De 

 ankom lykkelig under Spitsbergens kyster, og den 12te juli 1611 

 fangedes fra „Maria Margaret" en liden nordhval, der gav 12 tons olje ; 

 dette var den første der blev udvundet ved Spitsbergen. Medens de 

 derefter i „Farvel"sund er beskjæftiget med at fange hvalros, sætter 

 imidlertid isen ind mod skibet, der drives iland og forliser. Mand- 

 skabet staar nu hjælpeløst; thi skib „Elisabeth" var allerede reist, før 



2 ) Scoresby: An Account of Arctic regions, vol. II, 1820. 



