17 



Snart sendte ogsaa Danmark skibe til dette fangstfelt, idet de 

 betragtede Spitsbergen som en del af Grønland. Konflikten endte 

 med, at man delte fangstfeltet mellem de forskjellige natio- 

 ner; der var jo hval nok og tilstrækkeligt af gode havne. E n g 1 a n d 

 havde imidlertid størst indfiydelse, fik vælge først og tog løvens part, 

 dernæst kom turen til Holland, saa til Danmark-Norge, 

 derefter hamburgere og spaniere eller biskayere. Senere 

 kom ogsaa Frankrig til. Hverken før eller siden har Spitsbergen 

 været saa talrig beboet af mennesker eller af saa mange slags natio- 

 naliteter om sommeren. Imidlertid drev hollænderne fangsten med 

 størst udholdenhed og tildels ogsaa med størst held, hvortil sluttede sig 

 hamburgerne, medens englænderne var mindre ivrige, ja enkelte aar 

 endog intet skib udrustede. 



I den første tid havde hvert hvalfangerskib blandt sin talrige 

 besætning flere biskayere, da disse forstod sig bedst paa harpunerin- 

 gen, afspækningen af dyrene og udkogningen af oljen. Derfor havde 

 i begyndelsen hvert skib paa en maade to overhoveder, nemlig „kap- 

 teinen" eller ,.kommandøren" , der ledede skibets navigation og skibs- 

 forholdene forøvrigt, og den af hollænderne kaldte „spæksyder" , der 

 førte kommandoen ved fangsten og tilberedningen af fangstudbyttet. 



Paa grund af den tiltagende hvalfangst havde man opført huse 

 paa Spitsbergen ; saaledes havde englænderne logihuse og et stort 

 bødkerverksted. Man forsøgte ogsaa at overvintre der oppe ; men flere 

 af disse' forsøg faldt uheldig ud. Senere lykkedes overvintringen og 

 hollænderne fik efterhaanden opført saa mange vaaningshuse og verk- 

 steder, at der dannede sig en liden landsby deroppe, som kaldtes Smee- 

 renberg. Den hollandske hvalfangsts blomstringstid falder mellem 

 1660 og 1670. I enkelte af disse aar var Spitsbergen besøgt af mellem 

 400 og 500 skibe fra Holland og Hamburg, mens der fra England knapt 

 kom et skib om aaret. 



For at nævne et enkelt af de senere aar kan anføres, at der i 1697 

 i de forskjellige spitsbergenfjorcle laa 121 hollandske skibe med 1252 

 hval, 54 hamburgere med 515 hval, 15 bremere med 119 hval og 2 

 emdenerskibe med 2 hval, altsaa tilsammen 192 skibe med 1888 hval. 

 I fra 1669 til 1769 udrustedes fra hollandske havne alene 14167 

 fartøier. 



Naturligvis maate denne blomstrende fangstbedrift vække stor mis- 

 undelse i England. Der dannedes da et kapitalsterkt kompani, „Lon- 



Naturen 1905. 2 



