20 



En liden økonomisk oversigt over udbyttet fra den store 

 hvalfangsttid kan maaske have sin interesse, særlig da man hos os i 

 Norge paa alle maader har søgt at hindre hvalfangstens drift ved vort 

 lands kyster. 



Hollændernes udbytte i 10-aaret fra 1699—1708 med 1652 skibe 

 var 8537 nordhvaler, der gav 26385120 gylden o : ca. 40 millioner- 

 kroner, hvoraf 4727120 gylden eller 6 — 7 millioner i nettofortjeneste. 

 Den hollandske Spitsberge n-h valfangst fra 1669 — 1778 

 (i 107 aar) viser følgende: 14167 skibe, hvoraf tabtes 561. Antal 

 fanget hval 57519, værdi 222186770 gylden. Udgifterne var 177893970 

 gylden og nettof ort j enesten 44292800 gylden. 



Den hollandske hvalfangst i Davisstrædet fra 1719 — 

 1778 viser: 3161 skibe, 62 tabte, antal hval 6984, værdi 51643082 

 gylden, udgifterne 40677610 gylden og nettof ort j enesten 10964872 

 gylden. 



Den officielle værdi af hvalfangstprodukter, indført til England 

 fra 1760 til 1800, var 2144387 1. st. Den største ladning, der blev bragt 

 til England, førtes did i 1814 af kaptein Souter. Han havde spæk af 44 

 hvaler, der gav 299 tons olje med værdi af 30 1 1. st. pr. ton = 165000 

 kroner, og hvalbarder af værdi 198000 kroner. Barderne kostede den- 

 gang 400 1. st. pr. ton. Nu koster den samme slags barder 2000 1. st. 

 = 36000 kroner pr. ton. 



Allerede tidlig begyndte kolonisterne i N o r d - A m e r i k a, nem- 

 lig fra „Ny-England", at drive hvalfangst; ifølge Scamon fra 1614. 

 Foruden Atlanterhavets rethval eller no r kaperen, som man i 

 begyndelsen fandt lige udenfor sine kyster, begyndte man i det 18de 

 aarhundrede at efterstræbe sydhavs hvalen og kaskelotten. 

 Imod slutningen af nævnte aarhundrede .udstrakte de fangsten til det 

 Stille ocean, og omkring 1820 skal det første skib have drevet fangst 

 henimod Østasien, nemlig paa den saakaldte „ Japan Ground" . 



Den første n o r cl h v a 1 eller „bowhead" whale i den nordlige del af 

 Pacifik oceanet eller iBehringshavet, der blev fanget af et ameri- 

 kansk hvalfangerskib, dræbtes ved Kamschatkas kyst i 1843. Kort 

 efter, i 1847, fangedes den samme hvalart i det Okotske hav, og i 1848 

 trængte kapt. Royce med barkskibet „Superior" igjennem Behrings- 

 strædet op i det nordenforliggende Ishav. Dermed var jagten efter 

 den asiatisk-amerikanske hovedstamme af nord- 

 hvaler n e begyndt, og denne fangst er fremdeles i fuld virksomhed. 

 Fangsten af denne hval i disse f ar vande* er saaledes omkrine: 60 aar 



