39 



land og underbestyrer ved det meteorologiske institut Aksel S. 

 Steen, kavde sit første møde i Cambridge i august 1904. Den vil 

 efterhaanden fremlægge beretning om sine arbeider for den interna- 

 tionale meteorologiske komite. 



Hvorledes bevægelserne paa solen virker til at fremkalde for- 

 andringer i jordens atmosfære og i dens magnetiske system, derom 

 har man endnu ikke faaet nogen sikker og brugbar kundskab. Men 

 observationer og teori arbeider stadig paa at vinde en saadan. Umu- 

 ligt synes det ikke at være, at man i solfænomenerne kunde finde 

 merker til at forudsige veiret sikrere, end det nu er muligt. Og maaske 

 vilde saadanne merker først give vink til at varsle aarstidernes karakter, 

 førend de blev sikkre nok til at varsle det daglige veir. Umuligt 

 er det ikke, at vi i vekslingerne i jordmagnetismen kunde finde 

 en vei til at finde midler til bedre veirvarsling. Arbeider i den 

 retning er ogsaa igang hos os. Samtidig arbeider meteorologerne 

 paa at finde forbindelsen mellem det, som foregaar i de lavere luftlag 

 og det, som foregaar i de høiere luftlag, og derved at udfinde atmo- 

 sfærens mekanik, som det er af yderste vigtighed for praksis at lære 

 nærmere at kjende. 



Søvnen. 



Af dr. L. Reinhardt i „Natnrwissenscli. Wochenschrift". 



Blandt livets mange gaader, hvortil mennesket har vænnet sig som 

 til noget selvsagt, og hvorover det som regel ikke pleier at gjøre sig 

 noget regnskab, indtager den periodiske svinden af den høiere hjerne- 

 virksomhed, som vi pleier at betegne med ordet søvn, en fremragende 

 plads. Enhver af os ved af erfaring, hvad søvnen betyder; men hvilke 

 forholde, som indleder og frembringer den, hvilke psyko-fysiologiske 

 processer, som opstaar herunder, at søge at lære at kjende dette, turde 

 vel lønne sig umagen, da vor viden herom ikke er saa stor, som den 

 burde være. 



Med dette for os hverdagslige fæuomen har nedigjennem tiderne 

 de største tænkere beskjæftiget sig, uden dog selv tilnærmelsesvis at have 

 fundet en løsning til denne hemmelighedsfulde gaade. Først de sidste 

 aartiere har bragt noget lys i .mørket, og om end videnskaben endnu 

 ikke kan give et fuldt tilfredsstillende svar paa alle de forholde, som 



