47 



levelser, har jeg sovet uroligt: jeg blir træt og slåp. I mine yngre 

 aar var jeg en lidenskabelig Jæger, men har ikke i de sidste tyve aar 

 liavt bøsse i min haahd. Naar jeg nu drømmer, at jeg er paa jagt 

 — hvad der meget ofte er tilfældet — foler jeg mig stedse efter 

 søvnen forfrisket og styrket til den kommende dags arbeide. 



De hjernedele, som sidst har været mest anstrengt virksomme, 

 hviler i den dybeste søvn. Deres funktioner ophæves og giver plads 

 for gamle erindringsbilleder. 



Heraf kan vi drage en vigtig diætetisk regel : Er det os end 

 ikke forundt at have en drømmeløs søvn, kan man i det mindste sætte 

 sig det maal, at man vælger betingelserne for søvnen saaledes, at man 

 i drømme blir sat tilbage til de lykkelige ungdomsaar og til den salige 

 barndomstid. Naar vi ikke kan opnaa dette, naar den sidste dags 

 sorger og ærgrelser ogsaa forfølger os i drømme, viser dette, at der 

 er indtraadt forstyrrelser i vore funktioner, og vi vil ikke kunne faa 

 hvile roligt, før vi kjender aarsagerne til disse forstyrrelser og faar 

 dem bortryddede." 



Nogle mennesker fortæller, at de aldeles ikke drømmer i de første 

 timer efter at de er indsovede, derpaa drømmer de om gamle dage, 

 og først kort før de vaagner, om det, som de i den senere tid og i de 

 sidste dage har oplevet, Dette stemmer med, hvad vi ovenfor har 

 sagt om forløbet af den normale søvn. 



Dr. A. Pilcz, assistentlæge ved sindssygeanstalten i Wien, for- 

 tæller i „ Wiener klinischen Rundschau" 1898, at han som assistentlæge 

 ofte blev vækket midt paa natten. En eller halvanden time efter, at 

 han var indsovnet, havde han „ret ofte" ikke nogen drømmeerindring 

 eller ogsaa drømme, „som beskjæftigede sig med længst forgangne be- 

 givenheder". „Eftersom det øieblik, da jeg pludselig og uventet blev 

 vækket," siger han videre, „ nærmede sig den tid, da jeg pleiede spon- 

 tant at vaagne, dukkede der op nyere og senere erhvervede forestillings- 

 billeder og idékomplekser i det spil af associationer". 



Den sovendes stilling og overhovedet legemlige relative tildragel- 

 ser er af stor betydning for drømmenes indhold. Saaledes bevirker et 

 ubekvemt leie eller en legemlig smerte en drøm, hvori man tror sig 

 angrebet eller fængslet; en sveden lugt frembringer drømme om ilds- 

 vaade. Strækker man sig pludselig ud i søvne, faar man den bekjendte 

 følelse af, at man styrter udfor en trappe eller at man falder udfor en 

 afgrund, en følelse, der hyppigst har en opvaagnen til følge. 



