48 



Naar sovnen mod morgenen blir mindre dyb, blir alskens lyd og 

 larm. ord, som blir sagte i nærheden af den sovende, og lignende med 

 en beundringsværdig dygtighed sammenvævet til en drøm, «det den 

 hvilende storhjerne i halvsøvne begynder at beskjæftige sig med 

 drømmetankerne. Disse morgendrdmme blir da mere logiske og fæster 

 sig tydeligere i erindringen. 



Indre sanseindtryk eller sygelige tilstande gaar hyppigt igjen i 

 dromme. Folk. der lider af aandedrætsbesværligheder, drømmer saa- 

 ledes ofte om et spøgelse. som vil kvæle dem; man kalder det mare- 

 ridt. Efter en for sterk overfylden af maven under et opulent maaltid, 

 hvorved mellemgulvets bevægelser og derved ogsaa aandedrættet blir 

 hemmet, drommer man, at man blir grebet i brystet, eller at man er 

 kommet ind i en mennesketrængsel. Hjertelidende har ofte augstfulde 

 dromme. Forgjæves forsøg til at udfore nogen viljeforestilling. at 

 raabe om hjælp eller at klæde sig paa og løbe bort, fremkaldes ved 

 de saakaldte forhindringsdrømme. 



Bortseet fra saadanne ydre impulser bestaar indholdet af drøm- 

 mene af en gjenopleven og forbinden af erindringsbilleder, hvorved 

 friske erindringer, sager, hvormed man for øieblikket er sterkt optaget, 

 eller som livligt har beskjæftiget ens hukommelse, lige før man faldt 

 isøvn, træder i forgrunden. Drømmebilledernes dramatiske liv, som 

 kan forlede drømmeren til at antage, at han virkelig har oplevet det, 

 o^- at det ikke er nogen drøm, lader sig let forklare ved. at sanse- 

 kontrollen og den vaagne kritik mangler: i vaagen tilstand maa alle 

 saadanue indre billeder blegne for dem. Derfor er ogsaa de fleste 

 dromme meningslose og usammenhængende. Ukontrolleret af den lo- 

 giske tankes kritik hos den vaagne følger ideer og billeder eftor hin- 

 anden blot efter lovene for associationen, sanseintryk og forestilling er 

 vilkaarlig forbundne. Selv erindringsevnen er saa usikker, at forlængst 

 afdøde personer forekommer den drømmende levende, der blir ikke tå- 

 get hensyn til stedsenheden, tidsmaalet forsvinder, ja selv den drøm- 

 mendes sammenhængende personlighed spalter sig i sine domme og 

 handlinger i flere personer. 



Sager, som man: fuldstændig har udtænkt, beskjæftiger man sig 

 aldrig med i drømme, men altid kun med saadanne. som endnu ufær- 

 digt ligger en paa sinde, eller som kun ganske flygtigt har beskjæftiget 

 sig ens sind. Naar f. eks. en mand beskjæftiger sig med en opfin- 

 delse, der lægger beslag paa alle hans tanker, vil der selvfølgelig ved 



