49 



siden af det i aandeu klart udarbeidede opstaa en hel del umodne og 

 ufærdige tanker. Han vil da nat efter nat drømme herom. Er der- 

 imod opfmdelsen lykkedes for ham. 0,2; hau har lost sin opgave, vil han 

 som regel ikke mere drømme om denne sag. 



Utvilsomt har blinde ligesom seende mennesker drømme. Spørgs- 

 maalet er imidlertid, om de blinde kan se i sine drOmme. Et viden- 

 skabeligt selskab. som i den anledning har undersøgt 200 blinde, har 

 besvaret dette spørgsmaal saaledes, at blindfodte og de. som er blevne 

 blinde, før de var fem aar gamle, er aldrig seende i sine drømme. Af 

 dem. der havde tabt synet mellem fem aars og sytten aars alderen, 

 var en del seende i dromme. en anden del ikke. De, som først var 

 blevne blinde efter fyldte 17 aar, saa stadig, naar de drømte. 



Et betydningsfuldt lys over dette abnorme sjæleliv i dromme faar 

 man ved studier af hypnotismen; det er nemlig muligt, at den 

 drommende er suggereret. Med hypnotisme forstaar man. hvad 

 der forøvrigt turde være vel kjendt, hin søvnlignende tilstand, hvori 

 man kommer ved den suggestive indvirkning. ved overtalelse af en 

 udenforstaaende, som paatvinger en sin vilje. I denne hypnotiske til- 

 stand, hvori alle aandelig friske mennesker kan blive sat, forudsat na- 

 turligvis, at de vil lade sig hypnotisere, er den bevidste tankes og 

 viljes virksomhed indsovnet. mens sanseorganerne forøvrigt funktionerer. 

 Den hypnotiserede er slave af en fremmed vilje, han udfører uden 

 ettertanke, hvad man befaler ham. det være aldrig saa galt og me- 

 ningslost, og viser en meget stor efterlignelsesevne: kortsagt. han er 

 en automat, som blir kommanderet af en fremmed vilje. 



Ikke alene i lægens praksis, men ogsaa ude i det daglige liv 

 spiller suggestionen en større rolle, end man i almindelighed antager. 

 I vore vaner er vi mennesker alle autosuggererte. det vil sige, vi sug- 

 gererer os, indbilder os vedkommende sag. Xaar et menneske gaber, 

 gaber uvilkårlig ogsaa de, der ser ham gjore det, hvilket er en sug- 

 gestion. Vanen at gaa tilsengs til en bestemt tid bevirker ogsaa. at 

 vedkommende som oftest blir søvnig til denne tid. 



Den berømte sindssygelæge og hypnoseforsker professor A. Forel 

 siger: ..Et bestemt sted. en bestemt persons stemme, liggen i en vis 

 lænnestol, hvor man pleier at sove, en præken. liggen i en bestemt 

 stilling, for Per en hestehaarsmadras, for Paal en fjærmadras 0. s. v. 

 og særlig lukningen af øinene er meget almindelige søvnvækkende 

 midler." Hvorfor det? — Vi har hidtil kaldt det vane, associeret 



Naturen I90o. 4 



