51 



folkepsykologien søge tilbage til fænomener og erfaringer fra drømme- 

 livet, thi saagodtsom udelukkende ud fra det har alle disse folkeslag 

 dannet sig troen paa det overnaturlige væsen, som er rykket bort fra 

 det legemliges og fra tidens og rammets skranker, en videreleven efter 

 døden og sjælens saakaldte udødelighed. Som den sovende tror natur- 

 mennesket kritikløst, afc det drømte . er virkeligt, han tror, at han i 

 drømme blir besøgt af sine afdøde forfædre og venner samt af guderne, 

 han mener, at naar han drømmer om fremmede steder, er hans eget 

 jeg, hans levende sjæl bleven løst fra det i søvnen hvilende legeme, 

 fri for alt legemligt svermer den omkring oplever muligt og umuligt. 



Som den dag idag hos alle folkeslag, der staar paa et relativt lavt 

 kulturtrin, saa var det som en logisk videre udvikling af denne tanke og- 

 saa tidligere antaget blandt vore forfædre som en uomstødelig troessats, 

 at drømmene skulde være det naturlige forbindelsesmiddel med den over- 

 sanselige verden, og at de i drømmen hinsides vandrende sjæle fra sit 

 mode med afdøde mennesker og med guderne skulde i et slags billed- 

 sprog modtage raad og vink om fremtiden. For at kunne tyde disse 

 drommebilleder holdt oldtidens mægtige konger egne lærde, drømme- 

 tyderne, som maatte tyde de befalinger, som guddommen havde givet 

 i drømmene. Paa grund af sin vigtige stilling indtog disse drømme- 

 tydere en høi rang ved hofferne. Det var saaledes som drømmetydere, 

 Josef og Daniel opnaaede sin store indflydelse. 



Hos de fleste naturfolk paatager de saakaldte medicinmænd eller 

 schamaner sig mod betaling at sætte sig i drømmetilstand ved hjælp 

 af et prøvet middel og herunder at udspørge guderne eller de afdøde 

 forfædre om en persons skjæbne. Dette drømme- eller dødsorakel 

 fandtes ogsaa hos de gamle grækere og romere. Naar de peruanske 

 prester skulde have gude- og ahnesyner, betjente de sig af en skarp, 

 narkotisk søtviderart, datura sanguinea. I Assyrien fandtes paa trappe- 

 pyramidernes platform det værelse, hvor den babyloniske sibylle mod- 

 tog orakelgudens natlige besøg. Daniels stilling hos den assyriske 

 konge Nebukadnezar finder vi allerede omtalt i det gammelbabyloniske 

 heltedigt af Izdubar, der stedse var ledsaget af sin drømmetyder Eabani. 



Ægypterne hypnotiserede sig i dette øiemed ved at se paa glin- 

 sende gjenstande. Romerne og grækerne havde sine dødsorakler ved 

 byerne, men desuden drømmeorakler i sundhedsguden Æskulaps templer. 

 Her strakte de syge eller i deres sted ofte ogsaa gudens prester sig 

 paa skindet af netop ofrecle vædre, sovnede ind og ventede i drømme 



