56 



furer, det ene krydsende det andet ; nogle saa ud til at være dannet 

 nylig, andre tidligere, og de saa da ud som ar efter saar. 



Hvorledes alle disse striber er dannede, er vanskeligt at sige ; der- 

 imod var der andre merker, der klart vidnede om blækspruttens mod- 

 stand mod at blive ædt; omkring munden var der nemlig talrige aftryk 

 af deres sugeskaale, — saaledes som ogsaa fyrsten af Monaco fortæller 

 om den kaskelot, det rykkedes ham at faa paa hans togt 1895 — ja 

 underkjæven var aldeles oversaaet med saadanne, hvoraf de største 

 maalte 27 mm. i diameter. Folkene, der havde skudt kaskelotten, 

 fortalte da ogsaa, at der, før den døde, flød en 9 alen (5 m. 83 cm.) 



Fig. 2. Hoved af nordkaper. 



lang blæksprutarm ud af munden paa den ; et ca. 50 cm. langt stykke 

 af denne arm maalte i omkreds i den tykkeste del ca. 17 cm. og i den 

 tyndeste ca. 11^ cm.; den største sugeskaal paa den var 16 mm. i dia- 

 meter. Kaskelottens mave indeholdt en stor mængde store (af hvilke 

 et maalte ca. 9 cm.) og smaa blæksprutneb, foruden talrige fiskeknogler. 

 Kaskelotten maalte 18 m. og 20 cm. (57^ fod ; det var den anden 

 kaskelot, der var blevet indbragt til hr. Ellefsens hvalstation i som- 

 meren 1903; den første var 16 m. og 40 cm. (52 fod). 



