Yariationer hos vore bræer. 



Af J. Rekstad. 



Isbræernes størrelse er som bekjendt ikke konstant, men under- 

 kastet forandringer fra aar til andet. Undertiden aftager de, og de i 

 dalene fremskydende brætunger trækker sig tilbage. Aarsagen hertil 

 er, at afsmeltningen foregaar raskere end tilførselen af ny is fra det 

 snefelt, som danner isbræens næringsomraade. Til andre tider vokser 

 de og skyder sig fremover i dalene. Da er afsmeltningen svagere end 

 tilførselen af ny is fra bræens snefelt. Isbræernes voksen og aftagen 

 afspeiler derfor særdeles godt de forandringer, som klimatet i tidens 

 løb er underkastet. I kolde og rengfulde somre vil de vokse, i tørre 

 og varme derimod aftage. I de senere aar har man derfor begyndt 

 mere end tidligere at iagttage bræernes forandringer. Der er saalecles 

 ogsaa i vort land anbragt merker ved de fleste større bræer, for' at 

 deres variationer skal kunne følges fra aar til aar. Bidrag hertil er 

 ydet af statens geologiske undersøgelse, af Bergens 

 museum samt i den sidste tid ogsaa af den norske turist- 

 forening. Der er ogsaa dannet en international kommission for 

 bræforskningen. Norges repræsentant her er den bekjendte g 1 a c i o- 

 1 o g Øyen ved Kristiania universitet. 



Fotografien, der nu er bleven saa almindelig, at næsten hveranden 

 turist medbringer fotografiapparat, yder ogsaa bræforskningen god 

 bistand. Nedenstaaende billede efter to fotografier af Bøiumsbræen 

 i Fjærland viser, hvorledes enden af denne bræ i 4 aar fra 1899 til 

 1903 har gaaet tilbage. 



I omstaaende tabel angives tilbagegangen eller fremrykningen i 

 de sidste 4 — 5 aar hos nogle af de vigtigste jøkler fra Jostedals- 

 Naturen 1905. 5 



