71 



imod midten af det 18de aarhundrede, er af saa betydelige dimensioner, 

 at den ikke kan stilles i klasse med de smaa fremstød, som har funclet 

 sted i løbet af sidste halvdel af det 18de og i hele det 19de aar- 

 hundrede. Under denne fremrykning skjød bræerne sig flere kilometer 

 frem i dalene over grund, som i lange tider havde været udenfor deres 

 rækkevidde, og ødelagde flere gaarde. Nigardsbræen i Jostedalen øde- 

 lagde saaledes Nigard og beskadigede Elvekroken og Bjørkhaugen. 

 Ifølge Bohr (Om lisbræerne i Justedalen) skal Nigardsbræen den- 

 gang have rykket frem £ mil eller mellem 2 og 3 kilometer. Nu har 

 den siden 1743, da den naaede længst frem, gaaet lidt over to kilometer 

 tilbage. Nedenstaaende kartskisse anskueliggjør forholdet her. 



Den længst fremskudte endemoræne er den fra 1743. Hid naaede 



Fig. 4. Kartskisse af Nigardsbræen med de endemoræner. som er afsat under 

 dens tilbagegang fra 1743 til 1900. M 1; M 2 og M 3 betegner merker anbragte 

 foran bræen. B = Bjørkbaugen. E = Elvekroken. M = Mjelvær. N = Nigard. 



bræen, dengang den ødelagde Nigard og gjorde skade paa Elvekroken 

 og Bjørkhaugen. Omstaaende billede (fig. 5) giver et indtryk af, hvor- 

 meget større og mægtigere Nigardsbræen da var, sammenlignet med 

 dens stand for tiden. 



Tilvenstre sees det forreste af bræen. Den hvide linje markerer 

 øverste kant af den store sidemoræne fra 1743. Selve bræen ragede 

 endnu betydelig høiere op, thi som bekjendt er bræerne høiest langs 

 midten, og bliver betydelig lavere ud mod siderne. 



Det sorte kryds betegner et af de ved bræen anbragte merker. 



I Krondalen, en sidedal til Jostedalen, beskadigede Tverbræea 

 samtidig med Nigardsbræens fremrykning sterkt gaarden Bersæts 

 marker. Den naaede dengang helt ned til Krondalen. Nu hænger 

 den, som omstaaende billede (fig. 6) viser, et stykke frem i fjeldsiden. 



