76 



En fremtrædende uncltagelse herfra danner Buarbræen i Hard- 

 anger. Den har nemlig i det 19de aarhundrede gaaet meget frem, 

 mens de andre bræer i denne tid har gaaet tilbage. Sexe siger 

 (Universitetsprogram for 1864) om den : „Den har tiltaget i den 

 "sidste menneskealder og skudt sig frem henimod ^ mil og har herved 

 lagt under sig en ikke ubetydelig strækning beitesmark for smaafæ. 

 Den har dog i de sidste aar været i aftagende." I 60-aarene af forrige 

 aarhundrede begyndte den atter at vokse forholdsvis raskt. Dette 

 holdt ved til henimod 1880. Siden er den i det hele tåget gaaet til- 

 bage, og i 1904 laa dens ende omtrent 340 m. længere tilbage, end den 

 var i slutningen af 70-aarene af det 19de aarhundrede, da den havde 

 sin maksimumsstand. 



Malariaparasiten. 



Af E. A. 



Ved ihærdige undersøgelser af talrige videnskabsmænd som f. eks. 

 franskmanden L a v e r a n, den berømte protozoforsker S c h a u d i n n, 

 tyskeren Koch og italieneren G r a s s i, C e 1 1 i, Ross o. fl. er det 

 lykkedes at faa rede paa aarsagen til de forskjellige malariasygdomme, 

 der ikke alene angriber mennesket, men ogsaa andre hvirveldyr som 

 f. eks. kvæg, heste og fugle — ja, sogar reptilier og amphibier. Hos 

 mennesket optræder malaria under forskjellige former (som malaria 

 quartana, tertiana, tertiana maligna, perniciosa, quotidiana, aestivo- 

 autumnalis). Hos de øvrige hvirveldyr er paavist et par forskjellige 

 former af sygd ommen. 



Det er nu ved de ovennævnte videnskabsmænds undersøgelser lyk- 

 kedes at konstatere, at disse forskjellige sygdomsf ormer fremkaldes af 

 forskjellige protozoer (haemosporidier), der tilbringer visse udviklings- 

 trin af sit liv i hvirveldyrs blodlegemer, som derved gaar tilgruncle. 

 Endvidere er konstateret, at der i parasitens livsløb finder en genera- 

 tionsveksel sted, og at denne er afhængig af et vertsskifte. Som anden 

 vert for menneskets malariaparasit tjener bestemte arter af stikmygge- 

 slægten anopheles. for fugiemalarien visse culexarter (ogsaa 

 en stikmyg) og for kvægets malaria en midde, saalecles for texasfeberen 

 rhipicephalus (eller ixodes) sanguineus ogsaa kaklet boophilas 



