84 



først i slutten af elet 18de a århundre de tog opclagelserne rigtig fart. 

 Da man havde fundet Australiens fastland, omseilet Ny Zeeland og 

 andre øer i det stille ocean, maatte man lægge det store australske 

 fastland, som man endnu forestillede sig, længere mod syd. Det var den 

 tids berømteste opdagelsesreisende, James Cook, der fik i opgave 

 at søge efter dette land, og som først godtgjorde, at de gamles „terra 

 australis'"' ikke eksisterer. Man havde opstillet den teori, at der 

 maatte være et stort fastland paa den sydlige halvkugle ; thi de land- 

 masser, som man da kj endte her, var ikke efter de lærdes mening til- 

 strækkelige til at opretholde ligevegten overfor landet paa den nord- 

 lige halvkugle. 1 ) 



J. Cook seilede paa sin anden reise (1772 — 75) i november 1772 

 sydover fra Kapstaden og traf paa 51 gr. s. br. isbjerge ; paa 55 gr. 

 traf man pakis. Da forsøgene paa at trænge længere sydover mislyk- 

 kedes, seilede Co ok. østover langs isranclen ; den 17de januar 1773 

 passerede man for første gang den sydlige polarcirkel og trængte frem 

 til 67 gr. s. br. Cook saa sig nu nødt til at gaa nordover igjen efter 

 en farefuld seilads mellem ismasserne. I den paafølgende sydsommer 

 passerede Cook igjen to gange den antarktiske polarcirkel. Den 30te 

 januar 1774 trængte han frem til 71 gr. 10 min. s. br., 2 ) indtil da den 

 hoieste sydlige bredde, som man var trængt frem til. Teorien om et 

 til de nordlige lande tilsvarende australske fastland var nu helt mod- 

 bevist og maatte opgives. 



C o o k s anden reise blev banebrydende for udforskningen af de 

 australske egne. En del spredte reiser foretoges vistnok efter hans 

 tid, men ingen af større betydning. Der sattes ogsaa i slutten af aar- 

 hundredet igang en hvalfangst i sydhavet bl. a. af englænderen E n- 

 d e r b y, hvis navn endnu er bevaret i Enderby-land. Enkelte af disse 

 hvalfangere naaecle temmelig langt mod syd. Saaledes trængte Wed- 

 d e 1 i 1823 — 24 frem til 74 gr. s: br., og den del af sydpolarhavet, 

 som han undersøgte, heder endnu paa karterne Weddels hav. 



Enkelte opdagelser af øer og øgrupper fandt endnu sted i begyn- 

 delsen af forrige aarhundrede ; men en større betydning for vort 

 kjendskab til Antarktis havde først den ekspedition, som den engelske 

 regjering udsendte i 1839 — 43. Der udrustedes to kraftige skibe, 



*) Forster: Bemerkungen auf seiner Beise mn die Welt. 

 2 ) Omtrent lig Nord kaps bredde i nord. Nordkap blev omseilet af 

 Ottar i slutten af det 9de aarbundrede. 



