95 

 Dampturbiner som skibsmaskiner. Hurtighe i er som bekjendt 



tidens løsen, men koster penge. Hvad specielt dampskibene angaar, 

 maa hver knobs forøgelse af farten betales med et kostbart kulforbrug. 

 Under bestræbelserne for at mindske dette, er der opstaaet en mængcie 

 nye konstruktioner af kulbesparende maskiner, hvoraf den saakaldte 

 kolbedampmaskine for tiden ansees for den bedste. Der er nu imid- 

 lertid udsigt til, at turbinen kommer til at fortrænge kolbemaskinen, 

 for det første, da den giver skibet betydelig større fart, og for det an- 

 det, da den arbeider uden kolbemaskinens stødende og rystende bevæ- 

 gelser, der er saa generende for passagererne paa de hurtiggaaende 

 dampskibe. 



I 1894 dannede der sig i England et selskab med det formaal, at 

 eksperimentere med turbinmaskiner til skibsbrug, og det lykkedes at 

 bringe farten hos damperen T u r b i n i a op i næsten 33 knob, noget 

 som aldrig før var naaet. Dette gunstige resultat opmuntrede til nye 

 forsøg, og de to torpedojagere Cobra og Viper, hvoraf den sidste 

 naaede hele 36J? knobs fart, blev byggede for den engelske marine. 

 Der findes nu to turbinskibe paa Clyde, K i n g E d w a r cl og Queen 

 Alexandra, som begge er meget hurtiggaaende. T handelsmarinen 

 vokser antallet af turbinskibe stadig (i England findes der 28 fartøier), 

 men i orlogsmarinen staar man endnu ved begyndelsen. Tyskland har 

 en torpedobaad og en krydser, England en torpedojager og en krydser, 

 Frankrig endel torpedobaade. I juli dette aar vil der blive sat igang 

 en turbindamper, der kan ramme 2000 personer og gjøre 20 knob ; den 

 skal gaa i rute mellem Nordsøbadene. „ A 1 1 g e m e i n e Electri- 

 citåts-Gesellschaft" i Berlin har oprettet en turbinfabrik ; 

 den begyndte i 1904 med 200 arbeidere og 5 maaneder senere beskjæf- 

 tigecle den ikke mindre end 500 mand, hvilket er meget betegnende 

 for turbinens fremtid i Tyskland. 



Turbinmaskinens fordel fremfor andre maskiner er i al korthed : 

 Den er let at betjene ved sin enkle konstruktion, tager forholdsvis 

 lidet plads op, en vigtig ting, saavel for handelsfartøier som for krigs- 

 skibe. Hertil kommer, at den kun behøver en ubetydelighed af smø- 

 relse og ødelægger ikke kondensationsvandets renhed • dette forurenses 

 nemlig ved kolbemaskinerne saaledes af smørelseolje, at det før sin 

 anvendelse til kjedlerne maa renses grundig. Paa den anden side har 

 turbinen endnu sine mangler, men endel af disse har man allerede 

 rettet, og der arbeides energisk paa nye turbinkonstruktioner, saavel 

 i England som Tyskland. 



Dronten. Da Vas co de Gram a i 1497 kom til Mauritius, fandt 

 han en eiendommelig svanestor jorddue, dronten eller dodoen, didus 

 ineptus, i saa store mængder, at han kaldte øen „svaneøen" Da fuglen 

 ikke kunde flyve og var meget ubehjælpelig, kunde den ikke unddrage 

 sig sine forfølgere, hvorfor den aftog saa hurtig, at den allerede ved ud- 

 gangen af det 17de aarhundrede var ganske udryddet — den omtales 

 som levende for sidste gang i 1681. 



I aaret 1865 fandtes ved Mare aux Songes paa Mauritius talrige 

 ben af denne merkelige fugl, hvorved det blev muligt for den engelske 



