105 



noget bekvemt sted til at overvintre ved, vendte man om til foden af 

 Mt. Erebos, hvor vinterkvarteret opsloges i Mac Murdobugten. Om 

 sommeren foretoges slædeekspeditioner og paa en af disse naaedes det 

 sydligste punkt 82 gr. 17 min. s. br. Dette er nu det nærmeste punkt, 

 man har naaet frem til mod sydpolen. (Mod nordpolen naaede C a g n i 

 i mars 1900 til 86 gr. 33 min.). 



En anden ekspedition naaede op til 2700 m. høide over haveb. 

 Den følgende sydvaar 1903 udsendtes først tre ekspeditioner for at 

 lægge depoter og forberede sommerreiserne. Ulykkeligvis var samt- 

 lige huncle døde allerede den første sommer paa grund af fordærvet 

 foder. Men alligevel tog reiserne sin begyndelse i oktober med tre 

 hovedekspeditioner. Scott med 5 mand og en hjælpeekspedition 

 paa 6 mand drog østover; de naaede plateauhøiden og drog frem til 

 155^ gr. ø. 1. Herfra drog Scott med 2 mand videre i 8 dage, indtil hau 

 var 430 km. fra fartøiet. Landet var et uhyre plateau, som er helt 

 dækket af is. I en gletscherdal nær kysten gjorde man en meget 

 betydningsfuld opdagelse. Her var nemlig fast fjeld, en sandsten med 

 plantefossiler som antagelig stammer fra miocæn. Skulde dette vise 

 sig rigtig, saa tyder det paa en tidligere forbindelse med Australien. 

 Cl. Markham har udtalt, at dette fund alene er værd hele ekspedi- 

 tionens kostende. I december var dette parti velbeholden ombord 

 igjen. 



En anden ekspedition under R o y d s og Bernacchi med fire 

 mand reiste i sydvestlig retning 260 1 km. fra skibet uden at se spor af 

 land. Dette bekræfter tidligere iagttagelser, som alle tyder paa, at 

 isbarrieren er en brætunge, som svømmer paa våndet. 



En tredie slædereise naaede henimod 80 gr. s. br. Denne gjorde 

 en interessant iagttagelse. Et depot, som var nedlagt aaret i forveien, 

 var nemlig nu rykket ca. 556 m. mod nord. 



I 1903 var der udrustet to hjælpeskibe for „Discovery" , nemlig 

 „Morning" og „T'erra nova". Disse kom i januar 1904 henimod dis- 

 covery" s kvarter. Men først efter mange anstrængelser for at bryde 

 isen naaede skibene frem. Man maatte endog sprænge isen med dyna- 

 mit. „Diseovery" fik ombord 75 tons kul ; men saa kom en storm, 

 der drev skibene fra hinanden, saa de først mødtes igjen ved Auck- 

 landøen. „Discovery" gjorde paa tilbagereisen et fremstød mod vest 

 for at undersøge forbindelsen mellem Victorialand og Wilkesland ; 

 men nogen sammenhæng fandt man ikke. I april kom alle tre skibe 

 velbeholdne til Xy-Zeeland, hvorfra de senere fortsatte til Europa. 



