være ensfarvet sort. Som det vil sees paa tegningen havde denne hval 

 paa den ensfarvede mørke bundfarve talrige uregelmæssige hvide eller 

 graa flækker og streger, som særlig var talrig paa siderne og bag øiet. 

 De er antagelig alle merker og ar efter saar, som hvalen har paadraget 

 sig, og det er ikke usandsynligt, at mange af dem skyldes blæksprut, 

 hvalens hovedærnæring, som har sat sig til modværge, da hvalen vilde- 

 sluge dem. Til støtte for denne opfatning kan jeg henvise til Koefoeds 

 beskrivelse i dette tidsskrift af blæksprutmerker paa en kaskelot, som 

 sommeren 1903 blev skudt ved Island. 



Det sidste store skandinaviske jordskjælvs udbredelse 

 i Tyskland og Rusland. 



Af Carl Fred. Kolderup. 



I en artikel i „Naturen"s decemberhefte for 1904 har jeg givet 

 en oversigt over det store skandinaviske jordskjælv, der indtraf klok- 

 ken henimod 11^ søndag den 23de oktober 1904. Jeg holdt mig den 

 gang væsentlig til forholdene inden vort fædreland, men nævnte ogsaa, 

 at jordskjælvet var iagttaget langt udenfor Norges grænser, specielt 

 i Sverige og Danmark. Jeg var den gang kun i besiddelse af et par 

 mindre og ufuldstændige avisnotiser om, at jordskjælvet havde for- 

 plantet sig over til Tyskland, Rusland og Finland, og vilde derfor 

 ikke gaa noget nærmere ind paa jordskjælvets udbredelse inden disse 

 lande. Efterat den artikel blev skrevet, har imidlertid professor W. 

 D e e c k e i G-reifswald og professor D o s s i Riga samlet sammen 

 jordskjælvsiagttagelser hver for sit land og publiceret sine resultater. 

 Da det kan have sin interesse at se, hvor langt syd og øst jordskjælvet 

 er iagttaget, og hvorledes det er følt i disse grænsesoner, skal jeg give 

 en liden oversigt over forholdene. 



I Tyskland er jordskjælvet iagttaget i Pommerns og Preussens 

 kyststrøg, fra Stralsund i vest og til den russiske grænse i øst. 

 Det sydligste punkt synes Stettin at være. Som rimeligt kan være, var 

 bevægelsen overalt svag, og naar der foreligger beretninger fra saa for- 

 holdsvis mange steder, som der virkelig gjør, saa maa dette sikkerlig, 

 som ogsaa professor Deecke har gjort opmersom paa, skyldes den om- 

 stændighed, at rystelsen indtraf en søndag formiddag, da mange men- 



