122 



svovelsyre, som farveløst, efter tørring hornagtig-t bundfald. Denne 

 interessante egenskab har man i nogle aar draget sig til nytte, nemlig 

 ved den af dr. Pauly opfundne metode til fremstilling af kunstig 

 silke ; denne forarbeides under navn af „glansstof " til border og andro 

 klædespry deiser. 



Ved passende behandling af cellulose med forskjellige kemiske 

 agentier kan man fremstille en hel mængde kemiske forbindelser. For 

 os her har n i t r o c c 1 1 u 1 o s e r n e eller cellulosens „salpetersåure- 

 ester" den største interesse ; man kalder dem populært „skydebomuld'' 

 De danner grundlaget for produktionen af mangfoldige stoffer. Nav- 

 net „nitrocellulose'' kommer af den latinske benævnelse for salpeter- 

 syre , ; acidum nitricum - ', som er nødvendig for fabrikationen ; 

 syrens navn er igjen afledet af det latinske navn for salpeter ,,n i t r i- 

 c u m". 



De første nitrocelluloser fremstilledes af ozonets bekj endte op- 

 dager C. F. Schønbein i 1846 i Basel, og omtrent samtidig og uaf- 

 hængig af ham gjorde Bøttcher i Frankfurt samme opfindelse. I 

 selskab arbeidede de to mænd med den største iver paa at udvikle sin 

 opdagelse og det saa tappert, at de ikke brød sig det ringeste om de 

 mange smaa eksplosioner, som fandt sted, og som ofte splintrede samt- 

 lige vinduer i Bøttchers hus ! 



Især blandt samlingerne i det Senkenbergske museum i Frankfurt 

 a/M., hvor Bøttchers laboratorium befandt sig, fremstilledes store 

 mængder skydebomuld, der endnu aar efter til museumspersonalets 

 store forfærdelse blev fundet paa de forskjelligste steder. Den i begyn- 

 delsen omhyggelig hemmeligholdte opfindelse blev dog snart bekjendt, 

 især da professor Otto i Braunschweig selvstændig gjorde samme 

 opfindelse og offentliggjorde sine forsøg. 



Nitrocellulosen fremstilles ved behandling af cellulosen med sal- 

 petersyre, men derved forandres ikke udseendet af den anvendte cellu- 

 lose i nogen merkbar grad. Efter syrens koncentration og tidsrammet 

 for dens indvirkning opstaar der forskjellige forbindelser. Vi kan 

 forestille os de nye legemer, som opstaar saaledes : I cellulosemole- 

 kylet n (C ]2 H 20 10 ) erstattes to eller flere vandstofatomer ved nitro- 

 gruppen N0 2 af salpetersyren under afspaltning af vand, saa at der 

 f. eks. opstaar forbindelser af følgende formler: n C 12 H 18 JO • (N0 2 > 2 , 

 dinitrocellulosen, n C, 2 H i4 10 • (N0 2 ) 6 , hexanitrocellulosen o. s. v. For- 

 bindelserne kan efter sine egenskaber adskilles i 2 grupper: 1) „kollodium- 



