139 



I en af ferierne benyttede jeg en tid at' omtrent tre uger til en 

 grundig og systematisk undersøkelse, fornemmelig; i botanisk henseende, 

 af de skjær og holmer, som mod havet afgrænser dainpskibsleden forbi 

 Borden. Arbeidet var egentlig det fliste skridt til udførelsen af en 

 større plan. Det var min hensigt, med en tilstrækkelig lang kystlinje 

 som basis, belte for belte at undersdge vekstforholdene lige fra de 

 yderste skjær op til indlandet, hvor havklimaets indflydelse ikke læn- 

 gere gjorde sig tydelig merkbar. Jeg antog herved at kunne skaffe 

 mig en klarere oversigt over de klimatologiske faktorers virkning og 

 tildels over visse planters udbredelsesforhold, end vi hidtil er i besid- 

 delse af. Kyststrækningen her har ogsaa i forholdsvis ringe grad væ- 

 ret gjenstand for botanisk bearbeidelse. 



Forholdene førte med sig, at planen ikke kom til udførelse, og at 

 arbeidet blev afbrndt. Skjont det undersøgte omraade er forholdsvis 

 tødet, tror jeg dog, at resultaterne ikke er aldeles uden interesse. 

 Enhver paalidelig fremstilling af faktiske forhold har sit værd, og det 

 er derfor min hensigt i det følgende at skildre floraen paa de havskjær 

 og holmer, jeg har undersøgt. 



Først bør der kanske siges nogle ord om de lokale forhold, hvorom 

 kartskissen giver en forestilling. Dainpskibsleden, som er afsat paa 

 kartet, gaar mellem Trnlkehohnen og Kolholmen og videre forbi Sørheia 

 gjennem Hagefjorden. Det nærmeste stoppested østenfor er Lyngør 

 i omtrent 10 km.). Det var denne vei, engelskmændene tog i 1812, 

 da „Najaden" blev ddelagt. De kom rimeligvis ind gjennem Stange- 

 gabet, som ligger umiddelbart udenfor kartets nederste venstre hjørne. 

 Andre seilldb til Oksefjorden fra havet er Sandskjærgabet, mellem østre 

 og midtre Sandskjær, og Hnmmerbaaene, mellem Svineholmen og Gylte- 

 skjær. Knubbesund, mellem Bnskjærholmen og vestre Sandskjær, og 

 (rrundesund mellem vestre og midtre Sandskjær er bare farbare for 

 baade og mindre fartdier. Dog skal i enkelte tilfælde ogsaa disse 

 ldb være passeret af stoie, sjdgaaende skibe. 



Paa Kastellet, som ligger udenfor Borøkilen, var i krigsaarene en 

 skanse, hvoraf der endnu lindes murlevninger. Det samme er tilfældet 

 paa Dirnæs, en hei længere inde paa Borøen — tilvenstre for kartets 

 midtparti omtrent. Herfra blev i 1812 beskudt en engelsk .,orlogs- 

 rnand' 1 , som havde sat sig fast paa Buskjærsteuen (indenfor store Bn- 

 skjær), indtil han strøg flaget. Men ved at lempe ud endel kanoner 

 og kugler kom han flot igjen og seilede videre. 



