151 



elasticitet, modtagelighed for farve og gjenuemsigtighed, hvilke den 

 deler med celluloiden, men har den fordel overfor denne, at den slet 

 ikke er ildsfarlig og billigere at fremstille. Det er ikke umuligt, at 

 det nye stof vil blive en slem konkurrent for celluloiden, men det synes 

 hidtil ikke at have faaet nogen større industriel betydning. 



Til slutning skal vi henlede opmerksomheclen paa endnu et cellu- 

 loidlignende stof, som under navnet g a 1 a 1 i t h ganske nylig er 

 kommen paa markedet ; produktet har dog hverken efter afstam- 

 ning eller sammensætning noget med celluloid eler med cellulosen 

 overhoveclet at bestille, men synes at have evnen til, paa grund af sine 

 fortrinlige egenskaber, paa mange maader at kunne anvendes isteden- 

 for celluloid og andre lignende stoffer. Navnet, der er valgt af produ- 

 centerne, de forenede gummivarefabriker Harburg — Wien, er afledet 

 af det græske g a 1 a = melk og 1 i t h o s = sten, betyder altsaa „melke- 

 sten" og tyder paa, at det nye stof er fremstillet af melk, nemlig af 

 den skummede melks kase in eller ostestof. Som bekjendt benyttes 

 i store meierier endel af melken ved centrifugering til udvindelse af 

 nøde og smør. Den herved tiloversblevne „magre melk" indeholder 

 tilligemed melkesukker og salte ogsaa opløst ostestof, og ved at til- 

 sætte syre eller visse mineral salte udfældes dette i form af fnokker. 

 Den paa denne vis udvundne kasein har i længere tid været anvendt 

 som appreturstof og fortykkelsesmiddel til farver. For første gang 

 viste O. Schønfeld i aaret 1896, at man ved behandling af kasein 

 med soda eller andre opløsningsmidler kan erholde en masse, som ved 

 hjælp af dampophedede former lader sig sammenpresse til en masse, 

 der er ben- eller celluloidlignende. 



Melkens kasein kan altsaa udfældes som fnugget bundfald ved til- 

 sætning af syrer eller af saft fra kalvemave ; ved anvendelsen af mave- 

 saft bliver der tilbage en sød valle, af hvilken man kan udvinde melke- 

 sukkeret eller som lader sig bruge til kreaturfoder. Saadan udfældt, 

 tør kasein danner en af brokker bestaaende, gulhvid masse, der van- 

 skelig lader sig male til pulver; den er fuldstændig uopløselig 

 i ammonialkalsk eller svagt alkalisk vand, man erholder altid grum- 

 sede masser, eler ikke lader sig klare selv ved filtrering. For faa aar 

 siden har nu Adolf R p i 1 1 e 1 e r i Pr i en (Øvrebayern) tåget patent 

 paa følgende iagttagelse : blandes teknisk kasein med den 13-dobbelte 

 vegt vand og der sættes hertil en noget større mængde ætsenatron- 

 opløsning end der vilde behøves til en enkel opløsning af kaseinen, 



