202 



koller udtaget middeltemperaturen og den maalte nedbørhøide for hver 

 maaned i 1904 samt afvigelsen fra den tilsvarende normale værdi. 

 Disse afvigelser er igjen for alle stationer indenfor hver gruppe forenet 

 til et medium og opstillet i nedenstaaende tabel. Fortegnet + beteg- 

 ner et overskud og fortegnet — et underskud i forhold til de normale 

 "værdier. For temperaturens vedkommende er afvigelserne angivet 

 direkte i grader, mens for nedbørhøidens vedkommende overskud og 

 underskud er angivet i procenter af maanedens normalværdi. 



Som det af tabellen vil sees, har nedborhøiden i det sydøstlige 

 Norge i 1904 gjennemsnitlig været for lav, fra 10 pct, under normalen 

 i lavlandet til 28 pct.s underskud i høider over 500 m. I denne høide- 

 sone er det kun april, der tidviser et overskud af 60 pct. og december 

 et lidet overskud paa 13 pct. ; i alle de øvrige maaneder er der kom- 

 met mindre nedbør end normalt, navnlig i juli og september har man 

 faaet mindre end en trediedel af det for aarstiden normale. I de 

 lavereliggende soner, fra 500 m. til havets overflade, viser alle maane- 

 der fra mai underskud, der især gjør sig gjældende i juni og juli, i 

 løbet af hvilke to sammenhængende sommermaaneder jorden har mod- 

 taget mindre end femteparten af den sedvanlige regnmængde. 



Betragter man nu temperaturforholdene, vil det sees, at disse 

 gjennemsnitlig for hele aarets vedkommende ikke afviger meget fra 

 det normale, mens de enkelte maaneder udviser ikke saa ganske smaa 

 variationer. Specielt vil man lægge merke til, at mai maaned var 

 meget kolel i alle hoidesoner. Dette maa have bevirket, at snesmelt- 

 ningen ikke har gaaet saa livlig for sig som sedvanlig, og at dette igjen 

 maa have havt tilfølge en forholdsvis liden vaarflom i elven. I de 

 høiere liggende egne fra 500 m. og opover sees middeltemperaturen 

 fra og med mai til og med august at have været gjennemsnitlig ca. 1 

 grad lavere end normalt, hvilket selvfølgelig i ikke ringe grad maa 

 have hemmet snesmeltningen om sommeren i høifj eldet. Dette, sam- 

 menholdt med sommermaanedernes usedvanlig ringe nedbørtilførsel, 

 gjør høstflommens fulelstændige udebliven forklarlig. I oktober har 

 vistnok temperaturen igjen været forholdsvis adskillig høiere og under- 

 skudet af nedbør noget mindre, hvilke omstændigheder tilsammen 

 maaske er grunden til, at Glommens vandforing eiter oversigten, side 200, 

 viser en stigning den 15de november i sammenligning med det absolute 

 minimum 26 pct. den 15de oktober, men denne stigning er temmelig 

 betydningsløs, da den alligevel ikke har formaaet at bringe vand- 



