211 



rethændtheden er, at venstre hjernehalvdel er mægtigere end høire, er 

 i korthed summen af resultaterne af hans studier. For at paavise dette 

 har han ikke alene nøiere studeret haanden, armen og hjernen, men 

 ogsaa rygraden, øret, talen, gangen, sovnen, de sjælelige processer, hele 

 muskulaturen o. s. v. ; udførligst er dog øiet blevet behandlet. Ved 

 hjælp af talrige observationer er det lykkedes ham som oftest at kunne 

 paapege kjævhændtheden ved en udvidelse af venstre pupil. De med- 

 delelser, som omhandler øiet, er i videnskabelig henseende ubetinget 

 bogens vigtigste og værdifuldeste. 



L ii cl d e c k e n betoner, at ogsaa James Mark Baldwin 

 anser „den venstre hjernehalvdels prævalenz" for den naturlige grund 

 til, at rethændtheden er den forherskende, og fra denne freim*agende 

 forskers bog om barnets sjælsudvikling, anfører han interessante for- 

 søg, som Baldwin anstillede med sin egen datter i hendes spædeste 

 barndom. Først og fremst lod han barnet aldrig bære kun paa den 

 ene arm. Dernæst bragte han det fra den 4de til den 10de maaned 

 daglig til en bestemt tid i en bekvem siddende stilling og lod det gx-ibe 

 efter forskjellige gjenstande. I denne tid fandt han, at den ene haand 

 ikke blev foretrukken for den anden. Det maa dog bemerkes, at bar- 

 net aldrig blev tvungen til at anstrænge sine muskler. Saasnarti 

 af standen, som tidligere aldrig havde været mere end 10 tommer, blev 

 øget til 12 — 15, viste den smaa straks en stor forkjærlighed for den 

 høire haand. Mens hun ved forsøgene i det første tidsafsnit 

 greb 577 gange med høire haand, 568 gange med venstre og 1042 

 gange med begge hænder, benyttede hun i anden periode, da gjen- 

 standene stod længere borte, ved 80 forsøg 74 gange høire haand, der- 

 imod kun 5 gange venstre og kun en eneste gang begge hænder. Naar 

 afstanden var 13 — 15 tommer betjente hun sig, riaar hun skulde gribe 

 efter gjenstandene, overho vedet kun af den høire haand. Blev gjen- 

 standene skjøvet over til venstre side, greb den høire haand med saa 

 meget større anstrængelse over i venstres omraade, mens den venstre 

 haand saa godt som ikke blev brugt. 



Den rethænclte sover som regel kun godt paa høire side, paa den 

 venstre side har han vanskeligt for at falde i søvn og faar, naar han 

 er sovnet, ofte ubehagelige drømme, undertiden ogsaa mareridt. Den 

 kjævhændte derimod sover godt som oftest kun paa venstre side. 

 Ifølge Liiddecken skal ligeledes den venstre sides egenskaber hos 

 den kjævhændte, selv i de mindste detaljer, stemme med den høires 



