213 



tusinder af individer — og kun saadanne vilde være paalidelige — 

 fordi ingen forsker bar havt anledning til at iagttage og sammenlign? 

 mere end høist hundrede individer. Desværre betragter mange uvi- 

 dende lærere og heger kjævhændtheden for en slet uvane hos barnex, 

 som med vold og magt maa udryddes af det. Ganske ubetænksomt 

 anvender man de sælsomste midler for at undertrykke denne i grunden 

 ganske uskyldige overveiende brugen af venstre haand — som oftest 

 dog uden resultat. 



Boganmeldelser. 



H. J. Mackinder: Britain and the British seas. London 1902. 



377 s. Kr. 7.50. 



A. Philippson: Das Mittelmeergebiet. Seine geographische und 



kulturelle Eigenart. Leipzig 1904. 266 s. 15 pl. Pris ca. 7 kr. 

 Disse to bøger er udmerkede prøver paa den moderne geografi, 

 der sætter sig betydelig høiere maal end den ældre. Man lærte før 

 om geografiens fakta, fjelde, sletter, floder, folk, byer o. s. v. som 

 noget, der engang var givet, mens nutidens geografi søger at forklare, 

 hvorledes alt er opstaaet. Man vil f. eks. ikke nøie sig med, at 

 Alperne ligger der og der, har tophøider og pashøider paa saa og saa 

 mange meter og kan inddeles i grupper paa den ene eller anden maade; 

 men vi vil vide, hvorledes Alperne er opstaaet ved foldninger af jord- 

 skorpen, og hvorledes de er omdannede ved de tærende kræfters ind- 

 virkning gjennem rækker af aartu sener. Et floddistrikt har ogsaa sin 

 historie, som maa berettes; en bifiod kan have tilhørt andre omraader, 

 eller et større floddistrikt kan engang have været opdelt i mindre, 

 der senere er blevne sammenføiede til det større. Om folkeslag vil 

 vi vide, hvorfra de er komne, naar de er vandrede ind i de lande, de 

 bebor, hvorledes sammensmeltning med ældre indvaanere eller disses 

 udryddelse er foregaaet, og fra den ældre historie vil vi ledes ind i 

 den nyere, idet vi ser, hvorledes de økonomiske og politiske tyngde- 

 punkter forskydes, hvorledes byer vokser paa hverandres bekostning 

 o. s. v. Endelig fordres, at alt dette stof om udvikling i naturforhold 

 og menneskelivet skal være sammenarbeidet, saa man ser for sit indre 

 blik, hvorledes det stykke jordoverflade, der beskrives, med samt dets 

 menneskeverden vokser sig frem af den første oprindelses taager, til 

 alt staar med de træk, vi i nutiden iagttager. 



