216 



bladet. Allerede herved betegner bogen sig maaske som bestemt for 

 et større publikum, om den end hist og her forudsætter adskillig 

 kundskab. 



De fem første kapitler vil vel nærmest interessere matematikeren 

 og filosofen. Forfatteren gjennemgaar her bl. a. de spekulationer, 

 som kan komme istand, naar man undlader at erkjende rigtigheden af 

 visse forudsætninger, som forekommer de fleste mennesker selvind- 

 lysende, men som ikke kan bevises, f. eks. det saakaldte Euklids postu- 

 lat (gjennem et punkt kan man trække en ret linje parallel med en 

 given ret linje). Man kan da paa strengt logisk vei udlede en række 

 sætninger, som ikke paa noget punkt medfører indbyrdes moclsigelse. 

 Om der skulde opstaa strid med almindelig sund sans, saa spiller det 

 ingen rolle ; denne vanskelighed kommer man forbi ved simpelthen at 

 negte den saakaldte sunde sans retten til at opstille sine krav. Frem- 

 ragende matematikere har ikke alene fundet sin glæde i deslige abstrak- 

 tioner, som vel nærmest kan betegnes som en videnskabelig sport, men 

 endog villet tilskrive dem realitet. Enhver sport fremkalder profes- 

 sionister. Flere af forfatterens slutninger i disse kapitler grunder sig 

 paa de formodede aandsevner hos visse imaginære væsener, f. eks 

 absolut flade væsener, hvis hele tilværelse forløber i et plan. Vistnok 

 kan det med rette siges, at vor, menneskenes, forestilling om rummet 

 grunder sig paa erfaringen om afstand og retning ; men naar man paa 

 grundlag heraf gaar ud fra, at hine flade væsener blot skulde kunne 

 gjøre sig en forestilling om et ram med to dimensioner, hvorved igjen 

 banes vei for den antagelse, at andre væsener maatte kunne gjøre sig 

 en klar forestilling om et rum med fire eller flere dimensioner, saa 

 synes slutningen vel dristig. 



I de følgende tre kapitler behandles mekanikens grundlove. Træg- 

 hedens lov betragtes som et specielt tilfælde af et mere omfattende 

 princip. Det paavises indgaaende, hvorledes erfaringen vistnok over- 

 alt ligger til grand, men kun som veiledning til opstillingen af defini- 

 tionerne, hvorfor det ikke vil kunne indtræffe, at nye erfaringer kan 

 omstyrte de engang opstillede principer. Heri ligger en væsentlig 

 forskjel mellem et saadant princip og en hypotese, som kan lægges til 

 grund for en teori. 



Forfatteren polemiserer mod Newtons ideer om absolut rum 

 og tid. Newtons argument for den absolute bevægelse, nemlig de 

 fænomener som viser sig ved legemers omdreining, f. eks. paa en rote- 



