gebet ; ved at blæse ea tobakssky henimod lysningen kan man beregne 

 dennes udstrækning. Samler man solstraalerne i et brændglas og 

 leder den derved dannede lyskegle ind i en vædske, vil man altid finde 

 smaapartikler i denne, den være saa klar den vil. I praktisk hen- 

 seende har dette sin betydning, f. eks. naar man vil prøve en polerings 

 finhed. 



Ultramikroskopet er en mikroskopkonstruktion, der ved en sær- 

 egen belysningsmetode tillader det menneskelige øie at opfatte umaade- 

 lige smaa partikler, f. eks. gulddelene i et guldrubinglas, der under et 

 almindeligt, omend udmerket mikroskop er fuldstændig usynlige. 



Ultramikroskopet har i den tid, det har været benyttet, muliggjort 

 videnskabelige fund af den største betydning. Det af Z e i s s nu frem- 

 stillede ultramikroskop følger et af tyskerne Siedentopf og Zwig- 

 m o n d opfundet belysningsprincip, og firmaet har konstrueret et ul- 

 tramikroskop, specielt for undersøgelse af vædsker. 



(Prometheus). 



Sædmængden hOS et poppeltræ. For at beregne antallet og 

 vegten af sædkornene hos en poppelart, populus deltoides, har 

 en botaniker ladet foretage indgaaende tællinger og veininger. Træet 

 var 13 meter høit og maalte 0.65 cm. i tversnit, og det viste sig ved 

 at maale dets løvkrone geometrisk, at denne alt ialt maatte indeholde 

 ikke mindre end 32,400 rakler. 



I hver rakle fandtes der gjennemsnitlig 27 sædtasker, og hver en- 

 kelt taske indeholdt gjennemgaaende 32 sædkorn, hvoraf fremgaar, at 

 poppelen maa have baaret ikke mindre end 28 millioner sædkorn. 

 Hvert enkelt af disse veiede ca. 0.00065 kg. og samtlige 28 millioner 

 vilde da tilsammen repræsentere en samlet vegt af 18.2 kg. 



(Prometheus). 



Hvorledes holder fuglen sig fast paa grenen? De fleste fugle, 



selv saa daarlige flyvere som høns, pleier som bekjendt at sætte sig 

 paa grene, gjærder o. 1., naar natten kommer, for paa denne maade at 

 sikre sig mod eventuelle angreb. Høist forunderligt kan det synes, at 

 de under sin nattesøvn kan holde sig i samme stilling uden at trættes 

 og falde ned. Et menneske vil snart, naar han f. eks. balancerer paa 

 en stok eller et gjærde, føle sig træt, men en fugl derimod synes efter 

 endt nattero ikke at merke den ringeste ulempe af sine bens anstrengte 

 brug. For at kunne forklare os dette, maa vi se lidt nærmere paa 

 fuglenes benbygning. 



Et fugleben har efter tærnes antal 32 til 36 muskler, som ved 

 deres gjensidige vekselvirkning og sammentrækning bevirker alle dets 

 bevægelser. Af disse muskler findes der 9, som er fæstede til det nedre 

 laar, og udspringer dels fra bækkenet, dels fra det øvre laar. Af disse 

 9 muskler kan vi nævne den saakaldte slanke laarmuskel, der har sit 

 udspring fra bækkenet, hvor den først danner en kort, tyk bundt og 

 fortsætter sig derpaa i form af et baand langs benet som en tynd sene, 

 der passerer knæskiven, hvor den optages i en særskilt fure. Darpaa 

 forener den sig paa skinnebenets forside med tærnes gjennemborsde 

 bøiemuskel, der naar til skinnebenet. Forbindelsen mellem de Lo 



