235 



piske tid. Obscrvationerne fincles i manuskript i det k. k. hofbibliotek 

 i Wien og er antagelig, efter hvad Friis udtaler, en afskrift, 

 som er bleven sendt til Tyge Brahe eller muligens leveret ham egen- 

 hændig af Flemløs under et besøg paa Hveen. I samme bibliotek 

 har Friis fundet blandt Tyge Brahes manuskripter et enkelt blad, 

 hvorpaa F 1 e m 1 ø s har sammenstillet resultaterne af sine observa- 

 tioner. Beregningerne findes formodentlig ikke i dette bibliotek, 

 siden Friis ikke nævner noget heroin. 



Da disse observationer kom mig ihænde, beregnede jeg dem paany 

 og var forbauset over, hvor udmerket de stemte indbyrdes. Nedenfor 

 skal jeg meddele resultaterne af mine beregninger og sammenstille dem 

 med de moderne bestemmelser af de samme byers bredde. Men først 

 kan det kanske ikke være afveien at nævne lidt om den mand, som har 

 udført observationerne og omtale ganske kort det instrument, han har 

 benyttet. 



Som det vil være almindelig bekjencU, havde Tyge Brahe 

 under sit mere end 20aarige ophold paa Hveen endel unge mennesker 

 hos sig, som hjalp ham med at observere, og som uddannede sig under 

 hans veiledning. Dreyer nævner i sin monografi over Tyge Brahe, 

 at der ialt har været 40 saadanne elever og assistenter paa Hveen, 

 og han giver os navnene paa de fleste af dem. Øverst paa listen 

 staar Petrus Jacobi o : Peter Jakobsen Flemløs. Han er født om- 

 kring aaret 1554 i landsbyen Flemløse paa Fyen, og har fra denne 

 tåget sit tilnavn Flemløs. I sin ungdom studerede han medlem 

 og opholdt sig 1573 i Leipzig, hvor han oversatte fra tysk Simon 

 Musæus' skrift : „Nyttig Undervisning og gode Raad af Guds Ord 

 mod den melankolske Djævel" ; dette arbeide blev trykt i 1575 og til- 

 egnet borgermesteren i Kjøbenhavn, Markus Hess. Aaret i for- 

 veien havde Flemløs udgivet et latinsk skrift om formørkelser i 

 anledning af solformørkelsen 13de november 1574 og dediceret dette 

 skrift til Tyge B r a h e. Teksten er en dialog i hexameter, hvori 

 der gjentages den gamle lære, at formørkelser er tegn paa guds vrede, 

 om man end kan forklare deres aarsag. Skriftets astronomiske ind- 

 hold er høist ubetydeligt. 



I 1578 traadte Flemløs i Tyge Brahes tjeneste, for som 

 Longo montan us beretter „at fortsætte sine astronomiske studier, 

 da disse kan komme ham til nytte som medicus", og Fredrik II 

 gav ham i brev af 13de juni 1579 løfte om det første ledige kanonikat 



