240 



metoder, hvorefter dette kunde ske ; ved de to metoder var staven 

 ophængt vertikal, i punktet A (øieende), ved den første stilling maaltes 

 solens zenitdistans, ved den anden dens høide. Ved stilling I blev 

 stykket C D fastklemt til øieenden og man aflæste punktet E, ved II blev 

 C D forskudt til solstraalen traf D. Den sidstnævnte metode ansaa 

 G-emma Frisius for den bedste ; den blev ogsaa benyttet ved 

 stjerneobservationer, idet man da sigtede fra D over A til stjernen. 

 Ved den 3die metode III holdtes stangen saa, at skyveren var verti- 

 kal, hvilket kunde kontrolleres ved et lod ; man stillede derpaa skyve- 

 ren, saa at solen spillede ind paa A. Ved denne observation har man 

 solen i ryggen. 



Efter en af disse metoder har Flemløs vel observeret. Som 

 objekt har han benyttet dels solen, dels stjerner som Polarstjernen, 

 Regulus, Castor, Pollux, Spica og f Leonis. For solen har jeg 

 beregnet dens deklination i sand middag observationsdagen efter 

 Newcombs soltabeller ; ved de benyttede stjerner er deklinationen 

 udledet af Newcombs fundamentalkatalog. Ved beregning af 

 bredden har jeg kun tåget hensyn til middelrefraktionen. 



Jeg gaar nu over til at meddele resultatet af mine beregninger : 



1. Kristiania: Solens høide i meridianen er maalt 1589 oktbr. 16de, 

 1590 juni 12te og juni 17de. Af disse 3 solhøider faaes bredden: 

 59° 55'. 1589 novbr. Ilte og novbr. 13de maaltes Polarstjernen i 

 øvre kulmination, heraf bredden : 59° 56'. Som medium af sol- 

 observationerne og af Polarstjernen har man : 59° 55'. 5. Antagelig 

 c-r disse observationer tagne paa Akershus. Søndenfor fæstningens 

 mure havde Hansteen sit provisoriske observatorium til det 

 nuværende i 1833 blev tåget i brug. Bredden for dette observa- 

 torium har Hansteen bestemt til 59° 54', og for Vor Frelsers 

 kirke til 59 u 54'.7. 



2. Hamar: 1590 februar 27de, 28de og mars 3die er bredden efter 

 maalt meridianhøide af Regulus : 60" 48' ; mars Iste og 2den af 

 Pollux: 60° 47'; mars 2den af Castor: 60° 42'; mars 3die af f 

 Leonis: 60 u 44'; mars 3die og Ste af Polarstjernen i nedre kul- 

 mination : 60° 54' ; mars 3die af Spica : 60° 53'. Mediet af disse 

 stjerneobservationer er 60° 48'. 0. Bredden af de maalte solhøider 

 februar 28de, mars Iste, mars 2den og mars 3die er 60° 48' 0. 

 Altsaa bredden af alle observationer : 60° 48'. Jeg antager at 

 Flemløs har maalt ved Storhammer, dens bredde er 60° 47'. 6. 



