242 



det „ex stella polari et quibusdam aliis fixis" . En trykfeil er der ikke 

 her ; thi hr. Friis har meddelt mig, at han ,,har kalkeret elter manu- 

 skriptet og kalkeringen, som han endnu besidder, stemmer med 

 aftrykket." 



Naar planterne fryser. 



Af dr. C. Miiller i „ Himmel and Erde\ 



Det er desværre ikke sjeldent under vore breddegrader, at mangen 

 ven i planternes verden falder som offer for vinterens iskolde pust, 

 og at en pludselig og uventet kulde, vaar og høst, har ødelagt busker 

 og trær. Landmanden og gartneren ved at berette om ikke ubetyde- 

 lige tab, de paa denne maade har lidt aar om andet. 



Der er mange, som tror, at planternes vandfyldte væv stivner til 

 is, naar det omgivende mediums temperatur synker til 0°. Men 

 nøiere undersøgelser har vist, at planterne ødelægges først ved lavere 

 temperatur. For at de skal fryse fordærvet, maa de blive ,.ovei- 

 afkjølet." Saalecles ligger potetesknollens frysepunkt ved -f- 1", over- 

 afkjølingspunktet derimod ved omkring -f 3". Skal poteten stiv- 

 fryse, maa den derfor blive afkjølet til -j- 3", hvorpaa dens temperatur, 

 paa grund af isdannelsen, stiger til -£- 1°, frysepunktet. 



Aarsagen, til at denne overafkjøling er nødvendig, maa søges i, at 

 den vædske, som indeholdes i plantevævet, ikke er rent vand, men vand 

 med deri opløste salte, cellesaften. Saadanne oplosninger pleier først 

 at fryse ved nogle grader under nul, og naar de fryser, skiller de sig i 

 næsten rent vand, som stivner, og en koncentreret opløsning, som førs: 

 gjør dette ved en endnu høiere kuldegrad. Naar våndet begynder a* 

 fryse, blir desuden, som allerede antydet, temperaturen i vedkom- 

 mende plantedel igjen høiere, da ved den første isdannelse samme bli.' 

 fri. En videre aarsag til den for stivfrysningen nødvendige over- 

 afkjøling fineler Molisch i plantecellens mikroskopiske liclenhei". 

 Ifølge Moussons undersøgelser fryser ikke våndet i glaskapillarer. 

 hvis tversnit er mindre end 0.3 — 0.4 mm., før det blir afkjølet til -f- 7 

 å -^ 10". Den molekulare tiltrækning mellem våndet og glasfladen 

 bevirker dette. Den molekulare tiltrækning mellem cellevæggen og 

 cellevædsken er saalecles ved siden af den ovennævnte faktor delvis 

 aarsagen til, at cellen ikke stivfryser ved 0°, men først ved en lavere 

 temperatur. Og cia den molekulare tiltrækning beror paa plante- 



