man med «Michael Sårs" sommeren 1900 en temperatur af -f- l.°l i 

 100 m. dyb. Denne ualinindelige lave temperatur finder sin forkla- 

 ring i den jevne saltgehalt, der er herskende i vintertiden, da ned- 

 børen er meget ringe. 1 ) De sterkt afkj ølede overfladelag synker til- 

 bunds, indtil den hele vandmasse har faaet omtrent samme temperatur. 

 Sommervarmen, der ei kan bringe vertikale bevægelser istand, naar 

 kun ned til et ubetydelig! dyb. Længere nede beholdes vintertempera- 

 turen hele aaret igjennem. 



Verkets andet afsnit omhandler det fundne plankton. Det meste 

 af dette afsnit optages af E. Jørgensens af handling om protist- 

 planktonet, hvor han har leveret beskrivelse af en hel del nye arter. 

 13 af verkets 21 store smukke plancher tilhører denne Jørgensens 

 afhandling. 



Med hensyn til den rige diatomévegetation, der optræder om vaa- 

 ren (gro i våndet), nærer Jørgensen den anskuelse, at den skyldes 

 oceaniske strømninger, der hidfører individer, som under heldige livs- 

 betingelser erholder en rapid udvikling. Han stiller sig her i mod- 

 sætning til Gra n, der har fremsat den teori, at „diatoméskyen" op- 

 staar af hvilesporer, der har befundet sig i ro paa bunden siden fore- 

 gaaende vegetationsperiode, men som nu ved heldige lys- eller tem- 

 peraturforhold vækkes til virksomhed. 



Tredie afsnit redegjør for det rige materiale, som med skraben 

 hentedes op fra bunden paa 78 stationer. Bestemmelsen af arierne 

 er besørget dels af N o r d g a a r cl og dels af andre specialister. Fora- 

 miniferene i bundprøverne er gjennemgaaede af Hans K j æ r og 

 diatoméerne af J ø r g e n s e n, som har leveret kritiske bemerkninger 

 til adskillige af de fundne arter. 



I fjerde afsnit kommer man igjen noget ind paa de hydrografiske 

 forhold. Endvidere redegjøres for dyrelivet i nogle af de undersøgte 

 fjorde. Derefter behandles nogle spørgsmaal af mere praktisk inter- 

 esse, blandt andet den mulige sammenhæng imellem vore store kyst- 

 fiskerier og fraiancls- eller tillands-strømme. Strømmen er foruHsat 

 afhængig af vindretningen, og som maal for hyppigheden af vindenes 

 optræden, som land- eller som havvinde, har forfatteren benyttet de 

 aarlige nedborhøidei'. Plan finder, at store nedbørmængder falder 



a ) En mt-dvirkende aarsag til den .jevne saltgehalt har man vistnok ogsaa 

 i søndenvinden, der optræder med stor stadighed i den kohle tid og driver over- 

 fladevandet ud fjorden. 



