258 



ingen forskjel; følger man Skagerakskysten blir den igjen større, saa- 

 ledes ved Arendal 0.3 m. og 0.1 m., Hvaløerne 0.4 m. og 0.1 m., Svelvig 

 0.4 m. og 0.1 m. At der ved Lindesnes ikke er nogen flod og fjære, 

 havde man bemerket allerede tidligere, saaledes meddeler den danske 

 admiral L ø v e n ø r n, at man først ved Skudenes begynder at merke 

 flod og fjære, og at den omkring Lindesnes er umerkelig. 



Samtidig med disse observationer over flodens høide, blev der 

 ogsaa noteret tiden fra maanens kulmination til paafølgende høivand 

 o : havnetiden. Den gjennemsnitlige værdi af denne viser, at den 

 vokser nordover langs vestkysten. Ved Stavanger er den omkring 

 10 t., ved Kristiansund N. 10§ t., ved Munkbolmen 11^ t. og ved Tromsø 

 14; t. Flodbølgen stevner ind som den atlantiske driftsstrøm fra syd- 

 vest, naar kysten ved Skudenes og gaar nordover for at være i Tromsø 

 3 timer senere end i Stavanger. 



Foruden disse iagttagelser om havnetiden ved Norges veskyst har 

 man nogle spredte fra andre steder. Saaledes finder Anders Hel- 

 lånt havnetiden ved Guldholmen i Tana 4§ t. af observation 23de til 

 25de juli 1748, i Vardø 5^ t. og i Vadsø 5| t. I Altenfjord har foged 

 W e d e g e fundet, at høivand indtræffer samtidig med maanens kul- 

 mination, ved Nordkap 3 timer efter. Bravais har derimod i 1838 

 for Bossekop fundet en havnetid af 2.2 t. og i 1839 for Kaafjord den 

 samme værdi. For Hammerfest fandt han i 1839 havnetiden til 2.6 t. 



For Skagerakkysten, fra Lindesnes, fandt W h e w e 1 1 havnetiden 

 til 4 t. ved Kristiansand, 44; <\ ved Langesund, 4.8 t. ved Fredrikstad 

 og 5.1 t. ved Svelvig. Her skrider altsaa flodbølgen frem i nordostlig 

 retning, og høivandet indtræffer omtrent 1 time senere ved mundingen 

 af Kristianiaij orden end ved Kristiansand. I Kristiania var havne- 

 tiden fundet til 5.6 t. 



Det er resultatet af disse undersøgelser fra 1835, som fra 1864 har 

 været meddelt i den norske almanak med søkalender. Stort mere har 

 man ikke vidst, før den norske gradmaalingskommission, hvis formand 

 prof. F e a r n 1 e y var, fra 70-aarene fik opstillet paa flere punkter af 

 kysten „selvregistrerende apparater til optagelse af regelmæssige vand- 

 standsobservationer." Apparaterne var konstruerede af oberst H a f f- 

 n e r, der besørgede nulmerkerne opsat. I 5 hefter, betitlet „Vand- 

 standsobservationer" , har den nævnte kommision udgivet observationer 

 for Kristiania i aarene 18S5— 90, Oscarsborg 1872—82, Arendal 1886 

 —89, Stavanger 1881—86, Bergen 1883—89, Trondhjem 1872—78, 



