271 



kul og ikke overtrukne mecl sod, men opløst i saltsyre gav jernreaktion. 

 Nordenskjold paaviste i sne, som var samlet paa isflag, metalli- 

 ske smaastykker, omkring ± mm. i tversnit, som indeiholdt jern ind- 

 hyllet i jernoxyd og kul ; der var desuden nikkel og fosfor. 



Den 5te oktober 1883 fandt J u n g i Genf under et sterkt sneveir 

 et støv, som var usedvanlig rigt paa jernkora. Paa denne aarstid, der 

 altid til november er karakteriser?t ved et stort antal stjerneskud, 

 synes der altsaa i 1883 at være faldt en særlig sterk regn af metallisk 

 støv af kosmisk oprindeise. Jernstykkerne skulde skyldes sønder- 

 delingen af store meteoriter. Ved analyser af sne, faldt i Stockholm, 

 fandt Nordenskjold smaa blade af metallisk jern, ligeledes indi 

 hagel, og slutter deraf at disse sidste, haglene, er vand som fortsettes 

 omkring de smaa kosmiske stofdele, der umerkelig, stadig synker ned- 

 igjennem luften. Han lægger stor vegt paa dette fund, ikke blot paa 

 grund af dets betydning for jordens fysik og geologien, men ogsaa af 

 hensyn til jorddyrknirsgen. fordi det meteoriske jern altid, foruden 

 nikkel og kobolt, indeholder fosfor. Analyse af meteorisk jern fra Santa 

 Catarina (Brasilien) gav følgende resultat: jern 63.39, nikkel 33.97, 

 kobolt 1.48, samt smaa mængder af fosfor, svovl, kul og kisel. Jernet 

 angribes ikke straks ved berøring mecl luft og vand, det er kjendeligt 

 paa den graa" farve og er blandet med en broncefarvet substans, der er 

 mere eller mindre metalglinsende og magnetisk, det er magnetkis eller 

 magnetisk nikkelholdig svovlkis, blandet med magnetjern. Det mete- 

 oriske jern udmerker sig ved sin rigdom paa nikkel. Norden- 

 skjold slutter af de nævnte fakta, at et betydeligt antal meteoriter 

 til stadighed trænger ind i vor atmosfære, at de der stykkes op, og 

 at saaledes de magnetiske sinaapartikler i luften ofte er af kosmisk 

 oprindelse. Andre undersøgelser af hagel fra forskjellige steder i 

 Europa stemmer overens med Nordenskjolds. De kosmiske smaadele, 

 som Nordenskjold samlede, viser ogsaa en slaaende lighed mecl 

 de magnetiske smaadele, som fandtes i regnvancl i Frankrige. De smaa 

 jernpartikler optræder ikke altid i form af smaa glatte kugler, cle beståa r 

 ogsaa af uregelmæssige stykker, dannede ved forening af yderst smaa 

 korn grupperet i kompakte masser; undertiden er deres overflade ujevn 

 og knollet. For at bevise at disse hidrører fra andre planeter, har man 

 sammenlignet støv fra overfladen af meteoriter med smaastykker fra 

 overfladen af autentiske meteoriter og har derved fundet, at de ganske 

 lignede hinanden. 



