276 



mæslinger og kighoste ; de individer, som er mest modstandsdygtige, 

 smittes ikke (d. v. s. blir ikke syge), de mindre modstandsdygtige blir 

 syge, men overlever det, de mindst modstandskraftige dør. I andre lande 

 spiller malaria, dysenteri og mange andre sygdomme en lignende rolle. 

 Sandsynligvis er ingen absolut uimodtagelig for nogen sygdom ; men da 

 der ikke udvikler sig sygdom, medmindre der kommer et tilstrækkelig 

 stort antal mikrober ind i vævene (elet nødvendige antal er forskjelligt 

 for forskjellige individer), og da mikroberne forekommer i større mas- 

 ser paa nogle steder end paa andre, saa er udvalgets nøiagtighed med 

 hensyn til en sygdom større paa enkelte steder end paa andre. Det 

 udvalg, tuberkulosen bevirker, er saaledes langt mere stringent blandt 

 byernes slum end ude paa landsbygden. Man maa ogsaa lægge merke 

 til, at uimodtagelighed mod en sygdom ikke betyder, at man ogsaa er 

 uimodtagelig for andre; saaledes er det ikke sikkert, at et individ, 

 som har en medfødt modstandskraft mod mæslinger, er modstands- 

 kraftig mod tuberkulosen. Resultatet af al denne elimination ved 

 sygdomme demonstrerer meget smukt det naturlige udvalgs virksom- 

 hed. En race er modstandsdygtig ligeoverfor en sygdom nøiagtig i 

 samme grad, som den har høstet erfaringer om den. Saaledes er eng- 

 lænderne, der har lidt meget af tuberkulosen, mere modstandsdygtige 

 mod denne sygdom end Vest-Afrikas negere, der har været lidet udsat 

 for den, og i endnu høiere grad modstandsdygtige end polynesierne, 

 som tidligere slet ikke har havt noget kjendskab til den ; det vil sige, 

 som regel vil englændere, under visse givne forhold, være mindre 

 udsat for at blive syge, eller om de smittes, da oftere kommer sig igjen, 

 eller om de dør, saa vil de dog i meget længere tid byde sygdommen 

 modstand end negre og polynesiere. Negrene er paa den anden 

 side — ■ hvad erfaringer fra de sydamerikanske plantager lærer os — 

 mere modstandsdygtige mod malaria end asiatiske kulier, som paa 

 sin side igjen er modstandsdygtigere end englændere og polynesiere. 

 Mod visse sygdomme, t. eks. tuberkulosen, kan man ikke erhverve 

 sig immunitet (uimodtagelighed for smitte) — det vil sige, man faar 

 ingen øget modstandsdygtighed mod sygdommen ved at have været 

 angrebet af den, sygdommens forløb er af ubestemmelig varighed. 

 Mod andre sygdomme (t. eks. mæslinger) kan man erhverve immunitet, 

 d. v. s. naar man gjennemgaar sygdommen, saa følger der for patienten 

 efter en bestemt tid en mere eller mindre stedsevarig immunitet. I 



