286 



ikke geografien en sammenhobning af en hel del tørre fakta, som maa 

 læres; han vil, at børnene skal faa rede paa de tørre faktas aarsag, og 

 faa et indtryk af sammenhængen i det hele. Derfor er bl. a. ogsaa 

 nogle geologiske forhold medtaget. 



Afsnittet om Norge er udkommet særskilt og er at anbefale for dem, 

 som vil have en kortfattet oversigt over Norges geografi. 



C. F. K. 



Mindre meddelelser. 



Bestemmelse af luftens støvmængde. Den atmofæriske luft er 



aldrig fri for ganske fine anorganiske eller organiske smaalegemei*, 

 de saakaldte støvpartikler. Relativt grove elementer blandt disse i 

 luften svævende dannelser, er de støvskybestanddele som i vindigt og 

 tørt veir er saa let sjmlige. 



En større gruppe støvdele blir synlige for øiet, naar en isoleret 

 sol- eller lysstraale falder ind i et mørkt værelse, det er det saakaldte 

 solstøv. Men foruden disse, gives der ogsaa andre, finere slags støv, 

 som kun kan iagttages ved særegne hjælpemidler. Til bestemmelse 

 af luftens støvgehalt er man nu slaaet ind paa forskjellige metoder. 

 En af dem bestaar i. at finde v e g t en af den støvmasse, som inde- 

 holdes i en bestemt luftmængde. I dette øiemed blir den luftmængde,. 

 som skal undersøges, ledet gjennem en vat- eller glasuldfilter eller 

 gjennem vand, resp. ført henimod fugtige flader, som glatine, glycerin 

 o. a., og bagefter undersøges saa disse legemers vegtforøgelse. Denne 

 fremgangsmaade er dog kun af betinget værdi, forsa^vidt som støv- 

 partiklernes specifike vegt er saa overordentlig forskjellig. Saaledes 

 kan f. eks. en støvfattig luft, som er fyldt med mineralstoffe, fremvise 

 en større vegtforøgelse end en meget støvrigere luft, der er fuld af 

 lette organiske støvpartikler (melstøv). 



Langt bedre er et andet princip til bestemmelse af støvmængden ; 

 den bestaar i at udfinde antallet af de støvpartikler, som indehol- 

 des i en given luftmængde. Af de forskjellige metoder, som støtter 

 sig til dette princip, er vistnok den af dr. V 6 r n e r i Leipzig udar- 

 beidede den enkleste. Den beror paa den iagttagelse, at støv paa 

 sorte, glatte flader lader sig bemerke overordentlig let og tydeligt. 



En sværtet harpiksmasse viste sig at være det bedste materiale til 

 opnaaelse af en fuldstændig glat flade. Nøiagtige undersøgelser viste 

 ogsaa, at paa en saadan flade lagde luftens støvdele sig ikke alene ned, 

 men de klæbede sig fast til underlaget, saa at tællingen kunde fore- 

 tages til hvilkensomhelst tid efter opsamlingen af støvet. 



Dr. S t i c h, som yderligere har forenklet det Vorner ske appa- 

 rat til bestemmelse af luftstøvet, og som har foretaget kontrolprøver 

 paa de tidligere resultater, opgiver følgende interessante talværdier : 





