290 



agtige stilling til udnyttelse af sollyset og solvarmen. Bladenes opgave 

 er ved fordunstning at befordre cirkulationen af det opløste nærings- 

 stof og at forarbeide dette, som er uddraget af jordbunden ved rød- 

 deirnes hjælp. Den modsætning, som gjør sig gjældende i rodens og 

 skuddets vekstretning, kan man allerede tydelig iagttage hos den spi- 

 rende plante, helt fra det første stadium. Hverken moderplanten, 

 der giver fra sig sit frø, eller landmanden, som saar, bryder sig om, 

 hvorvidt plantekimen, der skjules i frøets indre, faar en stilling, der 

 svarer til retningen af den unge plantes senere vekst. Og dog ind- 

 tager denne kim den lodrette stilling, selv om dette kun kan ske 

 under store vanskeligheder. Hvad er det nu for ydre kræfter, som 

 betinger retningen af den spæde kimplantes vekst? Det er lyset og, 

 hvilket man har paavist ved forsøg, især tyngdekraften, som 

 her spiller den fornemste rolle. Herfor kan der imidlertid ikke 

 leveres noget direkte bevis, men man kan slutte sig til, at det forhol- 

 der sig saaledes. Tyngdekraften, som altid og overalt gjør sig gjæl- 

 dende paa jordens overflade, er selvfølgelig en faktor, som altid maa 

 tåges med i beregningen. Men vi kj ender ogsaa en anden kraft, som 

 ligner tyngdekraften deri, at ogsaa den foraarsager en bevægelse af 

 masser, nemlig centrifugalkraften. Den engelske plante- 

 fysiolog Knight har ved to enkle forsøg paavist tyngdekraftens virk- 

 ning i en bestemt retning ved enten at ophæve eller kombinere dens 

 virkning med centrifugalkraften. 



Knight fæstede de spirende frø til periferien af et hjul, der 

 stod 1 o d r e t, og som blev drevet af våndet i en bæk. Hjulet var 11 

 tommer i diameter og udførte 150 omdreininger i minutet. Pralbøn- 

 nerne, som var befæstede til hjulets periferi, strakte sine rodspidser 

 udåd efter hjulets radius i centrifugalkraftens retning, mens spirestil- 

 kene strakte sig mod hjulets centrum. Paa periferien af et hjul, der 

 dreiede sig om en vandret akse og stod i forbindelse med det lille 

 mølleverk, samt med en diameter af 11 tommer og udførende 250 omdrei- 

 ninger i minutet, der strakte de spirende bønner rødderne udåd i retning 

 af hjulets radius og stilkene i den modsatte retning (mod centrum), 

 men begge i en vinkel paa 10 grader, henholdsvis under og over hjulets 

 vandrette akse. Det viste sig da, at naar hjulet havde udført 80 om- 

 dreininger, var røddernes sænkning og stilkenes reisning allerede 45" 



Resultatet af dette forsøg, som man kan foretage paa en lidt 

 afvigende maade i værelset, er let at forståa. Fæster man frøene til 



