301 



hos blade med papilløs overhud. Forsøgene udførtes bl. a. med blade 

 af humle (humulus lupulus), tropaeolum majus og begonier. 



Fritbevægelige planteorganismer, som f. eks. sværmesporer af 

 alger, besvarer hverken lysind virkning eller pirring af tyngdekraften 

 med bevægelser i veksten. Ifald lyset indvirker paa deres retning, 

 sker det paa den maade, at det paatvinger deres længdeakse en stilling, 

 der er parallel med lysstraalernes retning, hvorved stedsbevægelsens 

 retning angives. Saadanne organismer betegner man ikke som heliotro- 



Fig. n. Epidermisceller hos et blad af anthurium Maximiliani, klart be- 

 lyste i den itidre vægs midtfelt ved deres hvælvede ydre vægges linsevirkning. 

 (Efter fotografi af prof. Haberlandt). 



piske, men som heliotak tiske eller fototaktiske. Helder 

 man vand, som indeholder tal rige grønne algesværmer, i et cylin- 

 drisk, nedentil lukket glasrør og indhyller dets nedre og midtre del 

 med et uigjennemsigtigt dække, saa samler sværmere sig ved 

 rørets øvre ende, ifald s vagt lys har fri indgang ovenfra. Fjer- 

 ner man hylsteret, viser den øvre del af vædsken sig farvet dyb- 

 grøn, den nedre og midtre del vandklar. Skyver man nu hyl- 

 steret opover, saa at det bedækker rørets øvre ende, samler de 

 grønne sværmere sig efter nogen tids forløb ved den nedre, belyste del 



