302 



af røret (N å g e 1 i). Ogsaa klorofylfrie sværmere af saadanne snylte- 

 soppe, som kun kan eksistere paa grønne vandplanter (chytridium, 

 polyphagus), forholder sig paa samme maade. Men disse sværmere 

 forholder sig paa forskjellig maade overfor lyset, eftersom dette er mere 

 eller mindre intenst. I første tilfælde vender de sig bort fra lyskil- 

 den. Dette lader sig efter S t r a s b u r g e r og S t a h 1 direkte iagt- 

 tage under mikroskopet med den enkelte sværmer. Den grad af lys- 

 styrke, ved hvilken dette forhold indtræder, er ikke den samme hos 

 alle sværmere, der er modtagelige for lysindtryk, selv hos en og samme 

 art varierer den efter temperatur, våndets surstofgehalt og andre livs- 

 betingelser. Vor kundskab paa dette omraade trænger endnu meget til 

 at udvides. Saameget synes dog at kunne fastslaaes, at heliotaksens 

 fænomener i dens afhængighed af lysets styrke og beskaffenhed i det 

 store og hele tåget svarer til samme hos heliotropismen. 



Efter hvad vi har erfaret om planternes -ømfindtlighed for virk- 

 ningerne af lys og tyngdekraft, vil det ikke forundre os, at ogsaa andre 

 former for energi, som varme og elektricitet og indvirkninger af sam- 

 mensat art, som fordunstende og strømmende vand, faste legemers 

 berøring og kemiske indfly deiser, har indflydelse paa fastvoksende plan 

 ters vekstbevægelser og orienteringen af f rit bevægelige planter. TJ d- 

 straalende varme virker, naar den tilfores i ringe grad, tiltræk- 

 kende paa kimskuddene af 1 e p i cl i u m sativum og vikken (vicia 

 sauva), ifølge Wiesner. Wortmann fanclt, at erters og linsers 

 rød der var ømfindtlige for ledet varme. Ved lavere temperaturer blev 

 de tiltrukne ved at forhøie temperaturen, ved høiere stødtes de bort. 

 Selv efter tabet af deres spids var evnen til reaktion dog ikke udtømt. 



T e r m o t a k t i s k e r e t ningsbevægelser viser paa en udmerket 

 maade slimsoppenes vegetative tilstand „plasmodiet" , der paa udpræ- 

 get vis forener evnen til formforandring med den færdighed at krybe 

 videre paa et underlag. Anbringer man et stykke af den paa en med 

 vand gjennemtrængt strimmel trækpapir, der med den ene ende hænger 

 ned i et med vand af 7° og med den anden ende i et med vand af 

 30° C. fyldt kar, vender stykket sig mod det sidstnævnte, naar bevæge- 

 ligheden efter kortere eller længere tid er vendt tilbage (Stabl). 



Overfor elektriske strømme opviser voksende rødder et 

 lignende forhold. Under indvirkningen af svage strømme vender rod- 

 spidsen sig mod den negative, under sterke strømmes indflydelse mod 

 den positive pol ; ved middels strømstyrke paavirkes roden ikke i sin 



