307 



Hos efeuen og planter med lignende levevis, er det rødder, som 

 træder frem paa den side af planten, der vender mod dens støtte, og 

 trænger sig ind i dennes sprækker. Men fordetmeste danner den slags 

 planter slanke, traadagtige uclvekster, eler paa den mest fuldkomne 

 maade er afpassede efter sin opgave. De kaldes ranke r. 



I de fleste tilfælde er disse ranker omdannede blade eller blad- 

 fjære. Det første er tilfældet med kurbisplanterne, det sidste med 

 cobaea scandens, der bruges meget til at beklæcle mure og havegittere. 

 Dog kan de, som hos vinstokken og passiflorerne være omdannede 



Fig. 10. Del af et skud af sicyos angulatus med forgrenet ranke. Den ene 

 gren, der veil sin frie ende omklamrer en støtte, viser ved .«it nedre parti (d) 

 spiral indkrumniilg tilhøire, i sit øvre parti en saadan mod venstre. W = vende- 

 punkt (De tiner). 



skudstilke. Ogsaa bladstilke, som de hos tropaeolum majus eller den 

 paa fig. 9 afbildede lophospermum scandens, eller bladene, som hos 

 clematisarterne eller biblade som hos smilaxarterne kan have funktion 

 som ranker. 



I knop er rankerne fordetmeste sneglehusagtig oprullede, hvorpaa 

 de under stadig vekst i længden strækker sig næsten ret ud og udfører 

 roterende, følende bevægelser med nedad hængende spids. Ømfindt- 

 ligheden for berøring begynder allerede paa det tidspunkt, da ranken 



